ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111291 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1291 Kvaliteten i sfi-undervisningen under coronapandemin av (M) till Utbildningsminister (S) bedrivs all undervisning från gymnasieskolan och uppåt på distans. Detta gäller även undervisningen i svenska för invandrare, sfi. På många håll, och för elevgrupper med tidigare studiebakgrund, fungerar sfi-undervisningen i huvudsak väl. Men för många andra elevgrupper, exempelvis de som har kort tidigare studiebakgrund och som läser studieväg 1, är utmaningarna med den nya undervisningsformen desto större. Exempelvis bekräftade Nationellt centrum för svenska som andraspråk till tidningen att sfi-eleverna möter stora problem. Det handlar exempelvis om att eleverna får färre möjligheter till språklig kommunikation i svenska, att de lämnas ensamma i sitt lärande och att undervisningen blir mer inlämningstung. Centret har också fått signaler om att sfi-eleverna inte får den undervisningstid om minst som de har rätt till och att många utbildningsanordnare och sfi-lärare saknar stöd och vägledning från regeringen och myndigheterna för att hantera denna specifika situation. Det är av största vikt att prioritera en god kvalitet i sfi-undervisningen, även när den sker på distans. Kostnaden för undermålig kvalitet och att elever lämnas ensamma i sin utbildning är inte bara sämre möjligheter för dessa elever att bli delaktiga samhällsmedborgare. En sämre kvalitet i sfi-undervisningen försämrar också dessa elevers möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och därmed också möjligheter till integration. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka kvaliteten i sfi-undervisningen som undervisningen sker på distans?
fr · H7111293 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1293 Rätt till hemtjänst under pandemin av (S) till Socialminister (S) beslutade inför påsken att inte ge hemhjälp till personer som inte är bosatta i kommunen. Omkring 40 personer som är boende i andra kommuner och behöver hemtjänst när de bor i sina sommarstugor i har rätt till hemtjänst enligt socialtjänstlagen. Kommunens beslut grundades på den mycket stora sjukfrånvaron bland hemtjänstpersonal, vilket i praktiken omöjliggjorde för kommunen att kunna uppfylla kravet i lagen. Orsaken till situationen med väldigt höga sjukskrivningar är att personalen nu gör allt för att minimera risken för smittspridning och verkligen skydda de äldre från att smittas av covid-19 genom att vara hemma vid minsta symtom. Förvaltningsrätten i har konstaterat att kommunen enligt lag gjort fel och även i den nu extrema situationen har en skyldighet att erbjuda hemtjänst till boende från andra kommuner. Detta berör ett sextiotal kommuner som är i samma situation som . För handlar det primärt om att de inte har tillgänglig personal med kunskaper för att utföra arbetet med en god och riskfri omsorg men också om att minska riskerna för smittspridning bland de äldre, som vi ska göra allt för att skydda från smitta. avråder från resor inom landet och en central del av strategi för att hantera pandemin är att just att skydda de äldre, inte minst de äldre som är i behov av omsorg. Lagstiftningen är tydlig men inte på något vis anpassad efter att bekämpa en pandemi. har beslutat om ett bemyndigande till regeringen att inom grundlagens ramar ge rätt att meddela vissa offentligrättsliga föreskrifter om särskilda åtgärder med anledning av det virus som orsakar covid-19. Regeringen ska få meddela särskilda föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och det allmänna som gäller skyldigheter för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, om det av smittskyddsskäl behövs för att hantera spridning av det virus som orsakar covid-19. Jag anser att den situation som ett sextiotal kommuner kommer att befinna sig i motiverar att regeringen genom särskild föreskrift temporärt beslutar om kommuners rätt att neka hemtjänst för boende i andra kommuner. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att, för att minska smittspridning av covid-19, genom förordning temporärt begränsa enskildas rätt till hemtjänst i andra kommuner än hemkommunen.
fr · H7111294 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1294 Läxhjälp under coronapandemin av (M) till Utbildningsminister (S) I praktiskt taget hela skolväsendet görs nu stora insatser för att mildra effekterna av den pågående coronapandemin. har hela gymnasieskolan övergått till fjärr- och distansundervisning och i många grundskolor har frånvaron ökat stort bland elever och lärare till följd av råd att stanna hemma vid minsta sjukdomssymtom. Detta påverkar elevernas kunskapsutveckling på kort sikt. Men också på lång sikt om undervisningstappen, och därmed också kunskapstappen, blir alltför stora. I denna situation behöver alla skolans aktörer hjälpas åt för att mildra effekterna så att så många elever som möjligt kan fortsätta i sin kunskapsresa. Redan innan pandemin bröt ut fanns ett stort antal välfungerande läxhjälpsorganisationer som i olika former stöttar elever som är i behov av hjälp med sina läxor. En del organisationer är helt finansierade av statsbidrag i kombination med frivillighet, och andra är finansierade av sponsorskap och statsbidrag. Utöver att många sponsorer drar tillbaka sin finansiering har dragit ut för beslut om statsbidrag vilket bidrar till osäkerheter för dessa värdefulla läxhjälpsorganisationer. Detta i då deras kompetens, resurser och vilja att hjälpa till i en svår tid behövs som allra mest för att mildra effekterna på elevernas kunskapsutveckling. Med anledning av ovan vill jag fråga utbildningsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att – i denna kris – mildra effekterna för elevernas kunskapsutveckling och säkerställa att alla skolans aktörer kan vara med och bidra till detta?
fr · H7111295 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1295 Politiska fångar i av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) är ett av de länder som drabbats hårt av covid-19-pandemin. Fångarna i de iranska fängelserna har inte undgått att drabbas. De iranska myndigheterna har för att hindra att alltför många fängslade dör låtit frige ett stort antal fångar – dock inga politiska fångar. Dessa sitter kvar i fängelserna. De som betraktas som politiska fångar är människorättsaktivister, samvetsfångar, fredsaktivister, kvinnorättsförsvarare, arbetaraktivister, fackliga ledare eller bara sådana som på fredligt vis uttalat sig kritiskt om regimen, kämpat för demokratiska fri- och rättigheter som yttrande- och föreningsfrihet. Det är inte nog med detta. De dömdas försvarsadvokater har även de släpats inför rätta efter det att de utfört sitt arbete och stött de åtalade under rättegångarna. Som exempel kan jag nämna , som är försvarsadvokat och som bland annat har försvarat samvetsfångar och kvinnor som protesterat mot tvångslöja. Hon är nu dömd till fängelse och 148 piskrapp för sitt arbete för mänskliga rättigheter. En annan kvinnorättskämpe är som var vice ordförande och talesperson för i . Hon har arbetat för att avskaffa dödsstraffet i och varit aktiv i många organisationer i det iranska civilsamhället. Hon är dömd i flera omgångar till totalt fängelse bland annat för att ha “spridit propaganda mot systemet”. 24-åriga kämpar för alla kvinnors rätt att själva välja vad de vill ha på sig. Hon deltog i en fredlig manifestation mot det slöjtvång och den könsapartheid som råder i . Hon och flera andra kvinnorättsförsvarare har fängslats av säkerhetsstyrkor. Yasaman dömdes till och sex månaders fängelse – bland annat för “anstiftan och medhjälp till korruption och prostitution”. , Yasaman Aryani, och har försvarat kvinnorättsaktivister och gjort det på ett sätt som inte fallit regimen i smaken. Det finns all anledning att liksom WHO oroa sig för dessa tre kvinnors och alla andra politiska fångars hälsa i de iranska fängelserna. Bland dem finns också KI-läkaren . Flera fångar har testats positivt när det gäller covid-19. För övrigt: För de politiska fångarna kan exponering för covid-19 innebära inte bara i fängelse utan en dödsdom. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att förmå den iranska regimen att se till att alla politiska fångar och samvetsfångar – som , , , Yasaman med flera, som bara utfört sitt demokratiska arbete att till exempel försvara människor – friges och ges adekvat medicinsk vård?
fr · H7111296 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1296 Utvisning på grund av brott av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I en artikel i daterad svarar ministern följande på frågan om huruvida fler utvisningar till övervägande del har ett signalvärde eller om det är belagt att detta även är ”brottsdämpande”. ”Min bild är att hotet om utvisning i många fall upplevs som mycket värre än att behöva ta böter eller några månader i fängelse här. Och det är precis det vi vill uppnå.” I kommittédirektiv 2020:44 står följande om skälen till behovet av reform av reglerna: ”Det är av största vikt att rättsstaten kan upprätthålla tryggheten i samhället och respekten för lagarna. Kravet på laglydighet gäller lika för svenska och utländska medborgare. Stödet och förtroendet för rättsstaten och migrationspolitiken är beroende av att utlänningar som kommer till landet följer de lagar som finns och avhåller sig från kriminalitet”. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Utgår ministern ifrån att en skärpning av utvisningsreglerna kommer att ha en avskräckande allmänpreventiv effekt så att färre utländska medborgare, allt annat lika, kommer att begå brott eller avser ministern att vidta ytterligare åtgärder?
fr · H7111297 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1297 Ordningsvakter i stadsparker och på badplatser av (KD) till Statsrådet (S) Tryggheten är och fortsätter vara en av de mest prioriterade frågorna runt om i landets kommuner. Flera av dem, speciellt storstäderna, använder sig av kommunala ordningsvakter för att avlasta de lokala polisregionerna och säkerställa att brott mot lokala ordningsstadgor beivras. Enligt lagen om ordningsvakter kan tillstånd sökas, så kallade förordnandeområden, där vakterna får verka med vissa polisiära befogenheter. Dessa tillstånd utfärdas där ett väsentligt behov finns ur allmän synpunkt, ett så kallat paragraf 3-område. Dessutom finns möjlighet att använda ordningsvakter i enlighet med paragraf 2 på: ”bad- eller campingplatser och lokaler eller platser för idrott, friluftsliv, spel, lek, förströelse eller liknande som allmänheten har tillträde till”. Särskilt har detta öppnat upp för patrullering på badplatser, parker och idrottsplatser, dock utan konkreta besked om dess laglighet. Vi välkomnar den utredning som tillsattes med uppgift att se över och modernisera den förlegade lagstiftningen som tillkom . Förutom att vara anpassad till före polisbristen finns det dessutom mycket utrymme för fritolkning mellan de juridiska enheterna på de sju polisregionerna. De kommuner som använder sig av kommunala ordningsvakter ansöker om paragraf 3-områden men utnyttjar även paragraf 2 där så bedöms vara tillämpbart. Dessvärre finns det inte alltid klara besked från de juridiska enheterna om vilka platser paragrafen kan tillämpas på. Exempelvis har försökt få besked om ifall välbesökta stadsparker bedöms vara tillämpbara för paragraf 2-förordnanden, på samma sätt som stadens bad- och idrottsplatser bedöms vara . Mot bakgrund av detta, och mot bakgrund av regeringens uttalande att ordningsvakter utgör ett viktigt bidrag i trygghetsarbetet, vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att säkerställa att ordningsvakter kan verka utifrån paragraf 2 i nuvarande LOV-lagstiftning året om i alla stadsparker och på badplatser där friluftsliv, spel, lek, förströelse eller liknande förekommer?
fr · H7111298 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1298 Testning för covid-19 av (M) till Socialminister (S) gav socialministern i uppdrag ”att skyndsamt ta fram en nationell strategi för att utöka provtagningen för covid-19”, med en löpande avrapportering till . I samband med att uppdraget presenterades gjorde bedömningen att 100 000 personer skulle kunna testas. innevarande år testades omkring 24 000 personer i . Under samma vecka i genomfördes nästan så många tester, omkring 68 000. målsättning är att genomföra 300 000 tester , och alla som vill ska kunna testa sig enligt uppgifter till SVT. har genomfört dubbelt så många tester som , beräknat efter folkmängd. Om skulle genomföra lika många tester per capita som skulle den svenska kapaciteten ligga nära 600 000 tester . Som socialministern själv påpekade i samband med att fick uppdraget om att ta fram en nationell strategi för utökad provtagning, så innebär en utökad testning att viktig personal inte behöver stanna hemma från jobbet trots att de kan arbeta. Därför är det av yttersta vikt att öka antalet tester. Även är inne på att antalet tester behöver öka. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder, och i så fall vilka, för att ska genomföra en lika omfattande testning för covid-19 som exempelvis ?
fr · H7111299 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1299 Munskydd i publika miljöer och inom äldreomsorg av (SD) till Socialminister (S) Smittspridningen av covid-19 har visat sig vara mycket snabb, och dödstalen har kommit att bli väldigt höga. Vid jämförelse av sarsutbrottet , som även det orsakades av ett coronavirus, kan vi se en snabbare spridning av covid-19-viruset. Luftvägssjukdomar smittar som oftast genom droppsmitta, vilket innebär att nysningar och hostningar bildar en kaskad av små droppar som sedan kan nå en annan persons slemhinnor via inandningsluften. Sedan finns det virus som sprids genom aerosolburen smitta, vilket betyder att viruset binder sig i aerosolpartiklar som ligger kvar i luften. Vid aerosolsmitta kan det räcka med att andas och tala för att sprida viruset vidare. Risk för sådan smitta kan också finnas om man går in i ett rum där en person som bär på smittan har vistats . Det finns likaså evidens för att virusmaterial från covid-19 kan återfinnas i luften där personer som insjuknat av viruset behandlas. I publicerad forskning finns det numera uppgifter som tyder på att aerosoler, som skapats med luftburet infektiöst virus, har varit möjliga att isolera i . () utesluter inte längre aersolsmitta vid covid-19. Det är orsaken till att många länder nu har munskyddstvång i publika miljöer. Eftersom aersolsmitta vid covid-19 inte går att utesluta är våra svenska rekommendationer inte tillräckliga, då dessa utgår från att det nya coronaviruset sprids genom droppsmitta. Vi vet likaså att covid-19 kan smitta utan att en person som insjuknat i viruset själv känner symtom. Omkring hälften av de som utsöndrar virus har visat sig vara symtomfria, och virusmängden är fortsatt densamma som hos en individ med symtom. Med anledning av detta har internationella smittskyddsorganisationer världen över beslutat om att modifiera tidigare rekommendationer och därmed valt att tydligt rekommendera användandet av ansiktsmasker i publika miljöer. Min fråga till socialminister blir därför följande: Avser ministern att ta initiativ till att de svenska smittskyddsrekommendationerna uppdateras så att användandet av munskydd i publika miljöer och inom äldreomsorg därmed kan implementeras i ?
fr · H7111300 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1300 Mobilapplikation för smittspårning av covid-19 av (SD) till Socialminister (S) Ett flertal länder ser nu över möjligheten att smittspåra via mobilapplikationer. Detta har införts i bland annat , , och . Smittspårningen fungerar genom att exempelvis varna de som varit i närheten av en smittad person med hjälp av en notis som kommer upp i mobilen. I har forskare vid lanserat en mobilapplikation med syfte att kartlägga symtom runt om i vårt land. Den liknar den applikation som finns i och som används av miljoner britter. Den svenska applikationen har omkring 55 000 användare, och de insamlade uppgifterna kan ha stor betydelse för framtida analyser och kartläggningar. Forskarna vid vill använda applikationen till att skapa kartor och tidslinjer över inrapporterade symtom. Detta kan sedan ge en god bild av en möjlig smittspridning, menar man. Enligt är det inte aktuellt att använda mobiltelefoner för smittspårning i . I vårt grannland har den norska motsvarigheten till , , lanserat en egen applikation . nuvarande bedömning skiljer alltså ut sig, både från hantering och ett flertal andra länder som har valt att pröva den här metoden. Med anledning av ovanstående önskar jag ställa följande fråga till socialminister : Har ministern för avsikt att utreda effekterna av smittspårning via mobilapplikation och eventuellt pröva en liknande metod i ?
fr · H7111301 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1301 Ökat behov av stöd till äldre med anledning av covid-19 av (SD) till Socialminister (S) Under den rådande pandemin drabbas våra äldre hårt. Ensamhet och isolering bidrar till att många upplever ökad nedstämdhet och oro. Den ideella organisationen driver en stödtelefon för äldre som kallas för Äldrelinjen. Organisationen vittnar nu om ett kraftigt ökat behov, då antalet samtal från seniorer som ringer in har stigit från 10–15 samtal per dag till 150 per dag. Många äldre är oroliga över att inte få vård för sina nuvarande sjukdomar, och det finns också en utbredd oro över att insjukna i covid-19 och för att behöva dö i ensamhet. Saknaden av närstående, såsom barn, barnbarn och vänner är också mycket svårt för många åldersrika personer att hantera. Coronaviruset kan komma att få mycket allvarliga konsekvenser för den psykiska hälsan i samhället, och den psykiska ohälsan hos gruppen äldre är ett växande problem. Därför är det också mycket angeläget att medmänskligt stöd finns tillgängligt för alla äldre som lider svårt av sin isolering. Enligt aktuella uppgifter uppskattas det nu att pandemin kan komma att pågå upp till till innan vi kan se en nedtrappning. Det kräver således ökad handlingskraft för att stärka upp funktioner som kan hjälpa och stödja landets äldre vid behov, löpande under hela pandemin. En långvarig isolering av personer kan innebära en drastiskt ökad risk för psykisk ohälsa hos gruppen, och behovet av förstärkta resurser, till exempel ideella organisationer, är därför ytterst relevant att se över. Av den anledningen vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att minska lidandet hos den äldre riskgruppen under pandemin?
fr · H7111302 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1302 Upphandling av ambulansflyg av (SD) till Socialminister (S) På basis av utredningen på vingar – nationell samordning av luftburen ambulanssjukvård 2012, bildades kommunalförbundet . Förslaget var att det skulle finnas en nationell organisation för ambulanshelikoptrar och ambulansflygplan varför det nya kommunalförbundet, vars medlemmar består av samtliga 21 regioner, fick i uppgift att tillhandahålla, organisera och driva ambulansflyget. Projektet är fortfarande under uppbyggnad, men så sent som beställdes sex specialutrustade affärsjetflygplan (). Den centrala flygkoordineringen avses byggas upp till början av 2021 på i , men planen kommer att baseras två och två i , samt . Det är mycket glädjande att man tagit initiativ till och påbörjat uppbyggnaden av ett nationellt ambulansflyg. Det finns dock ett antal frågetecken kring hur driften av kommunalförbundets ambulansflyg i praktiken kommer att se ut. Det är naturligtvis positivt när så mycket som möjligt av samhällsservicen tillhandahålls av privata aktörer, men när det kommer till centrala delar av vårt skyddsnät, såsom ambulansen, måste allting fungera felfritt. Samhället måste kunna garantera medborgarna servicen. Skandalen kring bolaget gör att vi påminns om att driften av dessa flyg inte bör upphandlas hur som helst och att det säkra nog vore att det skedde med egna piloter i egen regi. Mot bakgrund av detta önskas socialminister svara på följande fråga: Planerar regeringen att vidta några åtgärder för att stödja uppbyggnaden av den luftburna ambulanssjukvården, t.ex. vad gäller rekryteringsprocessen, planeringen för piloterna och för att driften ska fungerar?
fr · H7111303 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1303 Systemet med tomhyror av (SD) till Socialminister (S) Den akuta hemlösheten i fortsätter att öka, och vi har ännu inte sett vad covid-19-krisen kommer att resultera i för människor som befinner sig i eller eventuellt kommer att hamna i utsatta situationer. betalar ca för sängplatser på olika asylboenden som inte används och även stora summor för tomhyror för lägenheter i kommuner som kan ha stått tomma i väntan på placeringar. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har ministern och regeringen för avsikt att se över systemet med sängplatser på olika asylboenden som inte används samt systemet med tomhyror i kommunerna för att se ifall dessa bostäder kan beredas för hemlösa?
fr · H7111304 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1304 Syrgasen som har försvunnit från äldreboendena av (SD) till Socialminister (S) Många människor slutar sitt liv på ett äldreboende, och ska det självklart finnas något så enkelt som syrgas att tillgå om andnöd tillstöter. Syrgas är mycket viktig för den som drabbas av lufthunger, vilket kan hända om man får exempelvis lunginflammation eller hjärtsvikt. Syrgas kan också lindra illamående. Det är omänskligt att behöva skicka en äldre patient för att dö inne på ett akutsjukhus och kanske ligga i en korridor de sista timmarna, bara för att man inte kan ge syrgas och lindring på plats. Det här gjordes förr på äldreboendena men har tagits bort, och många sjuksköterskor på äldreboenden vittnar om att syrgasen behövs och tycker att det har varit fel beslut att ta bort andningsoxygenet. Alla läkemedel som kan lindra andnöd, smärta och ångest under livets sista dagar och timmar ska alltid finnas tillgängliga på äldreboenden. skickas många äldre till akutmottagningarna på grund av att äldreboendena saknar medicinsk utrustning. De äldres åkommor skulle kunna hanteras på boendet, som till exempel att ta sänka, mäta blodvärde eller ge syrgas eller dropp, så att de slipper skickas till sjukhusen. har man också tappat reell medicinsk kompetens på äldreboendena, och det medicinska kunnandet är inte lika stort. Där finns inte heller läkare, utan de äldre får sin läkartillsyn på hälsocentralerna. Alla äldreboenden ska ha tillgång till personal med adekvat utbildning för att minska onödig belastning på sjukvården men också för att skapa en större trygghet för de gamla. Kommunerna behöver ha bättre tillgång till egna läkare, geriatriker med specialistkompetens, på äldreboendena. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ser ministern på att arbeta fram en lag som säger att det ska vara obligatoriskt med medicinsk utrustning såsom syrgas, dropp och intravenös antibiotika på såväl privata som kommunala äldreboenden?
fr · H7111305 · 2020-05-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1305 Utvecklingen på av (M) till Utrikesminister (S) Coronapandemin som drabbar och vår omvärld har aktualiserat frågan om auktoritära trender i flera länder, även i EU:s medlemsstater. Utvecklingen på har väckt oro , inte minst avseende mediefrihet och journalisters säkerhet efter mordet på den granskande journalisten 2017. Ett antal civilsamhällesorganisationer på uppmanar nu Europol att delta i utredningen givet bristerna i landets rättssystem. tycks det socialdemokratiska regeringspartiet på fortsätta att föra landet i en riktning bort från demokratiska och rättsstatliga principer. ska en socialdemokratisk programledare i sitt tv-program ha pekat ut ett antal privatpersoner efter att dessa uttryckt kritik mot den socialdemokratiska regeringen i sociala medier. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta i fråga om den auktoritära utvecklingen på ?