ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111822 · 2020-07-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1822 Rätten till dansk a-kassa för svenska SAS-anställda av Boriana (M) till Statsrådet (S) Coronapandemin har drabbat flygbolaget hårt, och ett stort antal anställda har fått välja mellan två alternativ: att bli uppsagda med lön eller att begära tjänstledigt och få ersättning av den danska a-kassan FTF. har de danska myndigheterna beslutat att den som bor i ett annat EU-land och tar tjänstledigt eller blir uppsagd av SAS inte har rätt till ersättning i . Beslutet berör omkring 200 svenskar som har varit anställda i och betalat den danska försäkringen på per kvartal . Från sida har man hänvisat till den svenska a-kassan, som dock inte medger ersättning under tjänstledighet. En harmonisering av regelverket när det gäller villkoren på arbetsmarknaden på ömse sidor av har länge varit ett hett önskemål i regionen. Likväl finns det fortfarande juridiska och administrativa hinder som effektivt motverkar gränspendlingen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de svenska SAS-anställda som har betalat försäkring i ska få sin a-kassa?
fr · H7111823 · 2020-07-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1823 Världsarvet av Boriana (M) till Utrikesminister (S) Nyheten om att president har undertecknat ett domstolsbeslut om att omvandla världsarvet till en muslimsk helgedom har med rätta upprört den kristna världen och alla som anser att det är fel att våldföra sig på historien. Respekt för kulturhistoriska monument är en av grunderna för ett civiliserat och demokratiskt samhälle. , den heliga vishetens kyrka, uppfördes 532–537 under kejsare . Den blev centralhelgedom i den östra delen av det och var också det mest betydelsefulla verket inom den bysantinska arkitekturen. , då osmanerna invaderade , konverterade kyrkan till en moské. Kyrkklockorna togs bort och minareter byggdes till, de kristna mosaikerna täckes över eller ersattes med islamisk kalligrafi. sekulariserades under och blev ett museum. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att verka för en omprövning av beslutet att konvertera detta betydelsefulla kulturella och historiska monument?
fr · H7111824 · 2020-07-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1824 Förutsättningar för att hantera coronapandemin av Boriana (M) till Statsrådet (S) På hemsida säger statsrådet följande: ”Som civilminister är en av mina viktigaste uppgifter att se till att kommuner och regioner har de förutsättningar de behöver för att klara sina uppgifter…” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet redogöra för att hon har säkerställt att kommuner och regioner i praktiken haft de resurser som krävts, till exempel i form av tillgång till beredskapslager och förutsättningar att kunna genomföra tester, för att på ett rimligt sätt kunna hantera den pågående coronapandemin och om inte, vad avser statsrådet att göra för att säkerställa bättre förutsättningar i detta avseende framgent?
fr · H7111825 · 2020-07-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1825 Hemtjänst för sommargäster av Boriana (M) till Statsrådet (S) På hemsida säger statsrådet följande: ”Som civilminister är en av mina viktigaste uppgifter att se till att kommuner och regioner har de förutsättningar de behöver för att klara sina uppgifter…” Ett återkommande mycket stort bekymmer för vissa kommuner med många sommarboende är skyldigheten för dem att tillhandahålla hemtjänst till dessa ”tillfälliga invånare” som egentligen är boende och skrivna i annan kommun. blir denna situation helt övermäktig för dessa kommuner på grund av coronapandemin. Regeringen har sagt nej till tillfällig lagstiftning som tillåter kommunerna att neka sommargäster hemtjänst med motiveringen att det var för komplicerat att genomföra lagändringen på så . Kommuner och Regioner (SKR) har utfärdat riktlinjer för hur kommunerna ska hantera detta, som mynnar ut i att uppmana de kommuner där dessa invånare är skrivna att avstå från att bevilja bistånd i form av hemtjänst i sommarkommunen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Överväger statsrådet att ompröva rimligheten i att frågan hanteras på detta vis, där de hårt prövade kommunerna sålunda bara kan hoppas på att andra kommuner fattar beslut som skapar en rimlig situation för dem, och vad avser statsrådet i så fall att vidta för åtgärder för att skapa rimliga förutsättningar för dessa kommuner?
fr · H7111826 · 2020-07-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1826 Dödshjälp av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Den gotländske överläkaren har anmält sig själv till polisen efter att ha bistått en svårt lidande man med att avsluta sitt liv. Syftet med anmälan var att pröva lagen, vilken inte prövats tidigare i något liknande fall. Bakgrunden till detta var att kände sympati för en svårt sjuk man som befann sig i slutskedet av muskelsjukdomen . är en fruktansvärd sjukdom som innebär att musklerna förtvinar och att man till slut kvävs till döds. I det aktuella fallet var det klart att den ALS-drabbade mannen önskade få hjälp att avsluta livet omgiven av sin familj innan den allra mest plågsamma kampen mot döden började. Eftersom det inte är möjligt att få hjälp med detta i hade han valt att boka tid på en dödshjälpsklinik i , men till följd av rådande pandemi gick resan inte att genomföra. Av hänsyn till mannens vilja valde att skriva ut ett preparat till honom, fullt medveten om att samma preparat används vid den aktuella kliniken i . En tillräckligt stor dos av detta skulle lugnt avsluta livet för mannen som precis som planerat också tog preparatet omgiven av sin familj. Han somnade in lugnt och smärtfritt. Vad som vi nu har att vänta är domstolens beslut om gärning. Han hotas av olika straff, alltifrån förlorad läkarlicens till att dömas för dråp eller till och med medhjälp till mord. Han vill dock att detta ska prövas, just för att det är oklart om det verkligen är straffbart att genom passiv dödshjälp respektera en svårt sjuk och lidande persons sista önskan och yttersta vilja. Det ovanstående är ett enskilt exempel, men det finns fler intressanta fall att ta del av som lyfter vikten av att denna fråga utreds. Innan det finns en dom är det dock intressant att få reda på vad regeringens intention med nuvarande lagstiftning är. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Var menar ministern att gränsen för dödshjälp går, och kan vi förvänta oss ett förtydligande i lagstiftningen rörande dödshjälp?
fr · H7111827 · 2020-07-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1827 Psykisk ohälsa bland vård- och omsorgspersonal med anledning av coronakrisen av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Det är för tidigt att utvärdera om strategi är den bästa vägen att gå gällande covid-19-pandemin. En slutsats man kan dra är att regeringens krisplan för att skydda våra äldre har varit ett stort misslyckande då ett stort antal har dött till följd av pandemin. I en intervju kan man lätt uppfatta att statsrådet skyller de höga dödssiffrorna på kommuner och regioner, trots att regeringen uteblev med riktlinjer, materiel och krisplan för desamma och när pandemin var ett faktum. Detta trots att många av dessa aktörer bad om hjälp och riktlinjer gällande våra äldre. Vård- och omsorgspersonal har arbetat under svåra påfrestningar och gör det fortfarande, och även om covid-19-fallen minskar är vårdskulden enorm. sjukvård står tillsammans med den kommunala vård- och omsorgssektorn inför stora och svåra utmaningar. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur ämnar ministern arbeta för att förebygga psykisk ohälsa bland sjukvårds- och omsorgspersonal?
fr · H7111828 · 2020-07-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1828 jakt- och sportskyttebanor av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) har besiktning av skjutbanor gjorts runt om i landet. Flera har fått stänga. Det finns över 600 000 vapenägare i som jagar och utövar sportskytte i olika grenar. Jakt och sportskytte är djupt förankrade i det svenska samhället och en del av folkrörelserna. För många människor är jakten en livsstil och kan avgöra valet av bostadsort, och jägarna måste kunna sköta landets viltvård. Även det renodlade sportskyttet engagerar många och har en traditionell koppling till polisen, totalförsvaret och idrottsrörelsen. Detta ska värderas högt, inte nedvärderas genom inskränkningar. Skyttet är en viktig grund för totalförsvaret, både för upprätthållande av kompetens och för utveckling av densamma. När det gäller permanenta skjutbanor och skjutbanor av ”mer tillfällig natur” är det viktigt att bestämmelser kring dessa främjar sportskytte och jakt, exempelvis skidskytte, dynamiskt , fältskytte och PPC (rörligt och från lägre positioner än knästående). Detta gäller även jägarnas träningsskytte som bedrivs på jaktstigar med kula och hagel på många platser runt om i landet samt övningsskytte och inskjutning av vapen på egen mark. Det ska i lagen kring permanenta och tillfälliga skjutbanor inte finnas utrymme för att ta fram föreskrifter och allmänna råd som kan försvåra eller stoppa sportskytte eller jakt. Detta utan att ta hänsyn till konsekvenserna för jakt och sportskytte. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka för att främja jägares och sportskyttars situation när det gäller skjutbanorna?
fr · H7111829 · 2020-07-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1829 Skåningarnas resor till av Boriana (M) till Utrikesminister (S) förlängde () sin avrådan avseende icke nödvändiga resor till till och med . Detta trots att har öppnat sina gränser för svenskar bosatta i landskap med låg smittspridning, bland annat . På regeringens hemsida står det följande: ”När UD avråder från resor är det alltid en signal om att säkerhetsläget är allvarligt, oavsett vilken nivå av avrådan det handlar om.” Det finns inga belägg för att situationen i skulle vara farligt på något sätt, däremot ställer UD:s avrådan till problem för skåningar som bland annat kan bli nekade försäkringshjälp om de reser dit. Än en gång ser vi hur regeringen uppenbart bortser från att det är olika förutsättningar i olika delar av landet och att frågan om integration över inte tillmäts någon som helst betydelse. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka är regeringens bevekelsegrunder för att förlänga avrådan, och vad anser ministern kommer att behövas för att den ska upphävas?
fr · H7111830 · 2020-07-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1830 Landsbygdens näringsidkare under coronakrisen av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) En av äldsta lanthandlare, som ligger nära den norska gränsen, tvingas nu att stänga under coronakrisen. Detta då Systembolaget helt plötsligt meddelat dem att det svenska kundunderlaget för att förbli ett ombud är för litet. Norrmännen utgör av den normala omsättningen, och livsmedelsbutiken är viktig för de som bor runt den, även på den svenska sidan – inte bara vad avser möjligheten att hämta ut alkohol. Detta agerande kommer med största sannolikhet att få negativa konsekvenser för den närliggande landsbygden när det gäller attraktivitet och tillgänglighet, och det kommer dessutom att påverka miljön då fler inköpsresor kommer att behöva göras med längre sträckor. Det kommer också med största sannolikhet att påverka inkomsterna från turism och dagbesökare från . Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Hurämnar statsrådet verka för att utveckla landsbygdens näringsidkare undercoronakrisen, till exempel genom att verka för att bibehålla det norskakundunderlaget?
fr · H7111831 · 2020-07-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1831 Yttrandefrihet på nätet av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Facebook och vissa andra sociala medieplattformar har kommit att bli mötesplatser för medborgarna, stora torg dit alla och envar går för att prata om exempelvis samhällsutveckling och politik. Man kan själv välja vem man vill lyssna till, vem man diskuterar med, i vilka grupper man vill ingå, om man vill stå stilla i ett hörn av torget med sina vänner eller röra sig fritt och lyssna på olika talare. Sociala plattformar har kommit att bli en integrerad del av den moderna demokratin och en viktig sådan eftersom det ger alla en röst att höras med. Problem uppstår dock när vissa individer eller grupper börjar kräva att just deras regler ska gälla för alla som kommer till dessa torg. Att åsikter som avviker från deras inte ska undvikas genom att man själv väljer bort den delen av torget, utan att man kräver att andra kastas ut, tystas eller låses in. Man ska deplattformera, hänga ut till allmän bespottning, se till att de förlorar sina jobb, göra dem till samhällets paria. För att uppnå detta mål sätter man tryck på medieplattformarnas ägare. Det är dock principiellt problematiskt när sociala plattformar skruvar åt tumskruvarna på yttrandefriheten, speciellt så när godtycket verkar vara stort. Det går alltid att förklara eller försvara tystandet med att Facebook är ett privat företag, men det är att göra det lätt för sig. Det rör sig inte om en liten företagshemsida utan om ett världsomspännande nätverk med miljarder medlemmar som kommit att bli ett viktigt samhällsintresse i många länder. Regelverket för och tolkningarna av vad som sker på Facebook verkar allt oftare påverkas av större rörelser där myndigheter, medier och intressegrupper använder sina egna verktyg för att sätta press på just privatägda plattformar för att dessa ska kväsa åsikter eller information som anses misshaglig. Det leder till angiverisystem där grupper med förment goda åsikter massanmäler inlägg och personer de ogillar för att tysta dem och deras åsikter. När detta beteende rättfärdigas eller kanske till och med uppmuntras av delar av det politiska och massmediala etablissemanget går det också att tolka som ett demokratiskt hot. Av den anledningen är transparens viktigare än någonsin, särskilt när vi vet att regeringen haft möten med både Facebook och Google om olika missbehagliga budskap. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka initiativ tar ministern kring vad som sägs på sociala medier för att bevara yttrandefriheten, till exempel vad gäller kontakter med de stora sociala medieplattformarna?
fr · H7111832 · 2020-07-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:1832 Återsändande av förrymda IS-terrorister av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Än en gång har vi nåtts av uppgiften att flera IS-familjer, där en eller flera personer har svenskt medborgarskap, har flytt från kurdiska fångläger. De ska enligt trovärdiga källor till tidningen ha tagit sig till säkra områden. Det kan betyda att de nu befinner sig i , som kommit att bli ett hem för många radikala jihadister och som på olika sätt agerat på ett sätt så att tillfångatagna terrorister har kunnat fly. Det är inte särskilt svårt att ta sig ut från de kurdiska fånglägren om man bara har tillräckligt med pengar för att betala för smugglingen, ca 30 000 till enligt . Av den anledningen är det inte konstigt att flertalet före detta fångar också kan vandra fritt på våra svenska gator. Detta trots att de tillhört vår tids absolut värsta terrorsekt och trots att vissa av dem är så radikala att de lojalt stannat med terrorsekten fram till sista striden. Enligt har uppgett att man saknar vetskap om den senaste flykten av IS-familjer, men man har kännedom om tidigare rymningar. Att detta sker nu är därför ingenting som är särskilt förvånande. Viljan och förmågan att betala för terroristernas frihet finns, så även i . Av den anledningen är det extra angeläget att verka för att förhindra ytterligare rymningar samt säkerställa att de som rymt kan möta rättvisan. Det kan inte anses rimligt att ses som en frizon dit de kan ta sig för att slippa straff. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Vad avser ministern att göra för att säkerställa att förrymda IS-personer som befinner sig i tillfångatas, och kan det vara aktuellt att skicka tillbaka dem till de myndigheter som hållit dem som fångar?
fr · H7111833 · 2020-07-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:1833 Flygets klimatpåverkan av (SD) till Infrastrukturminister (S) I sitt svar på min fråga (2019/20:1747) hävdar infrastrukturministern att "har flyget en betydande miljö- och klimatpåverkan som ska minska". Eftersom frågan och svaret behandlar de regionala flygplatserna, som framför allt har inrikesflyg, förmodar jag att infrastrukturministern menar att det är inrikesflyget som har betydande klimatpåverkan. Oavsett skulle jag vilja veta vad infrastrukturministern bygger sitt påstående på. Enligt stod inrikesflyget för 1 (en) % av totala koldioxidutsläpp . Flyget totalt står för 2–3 (två till tre) % av världens samlade utsläpp och svenskarnas flygande står för ca 1 (en) % av flygets totala utsläpp. Det är med andra ord väldigt små tal vi pratar om när det gäller flyget i jämförelse med vad övriga sektorer påverkar. För att göra några jämförelser som också har bäring på flyg i viss mån: Global turism (och då handlar det inte bara om flyg) står, enligt , för endast 5 (fem) % av växthusgasutsläppen. Det kan jämföras med till exempel världens köttproduktion som, enligt , står för av utsläppen. Det är uppenbart att Socialdemokraterna på ett mycket tragiskt vis låter flygfientlighet diktera villkoren för landets flyg och flygplatser trots avsaknad av sakliga belägg. På något annat vis kan man inte tolka ministerns påstående om att flyget har en betydande klimatpåverkan som ska minska. Av denna anledning skulle jag vilja fråga infrastrukturminister : På vilka fakta bygger ministern sitt påstående om att flyget har en betydande klimatpåverkan?
fr · H7111834 · 2020-07-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:1834 Kriterier för reseavrådan av (M) till Utrikesminister (S) Senaste besked när det gäller resande är att reseavrådan för icke nödvändiga resor kvarstår till de andra skandinaviska länderna , och till . har exempelvis , baserat på objektiva kriterier som smittspridningen i ett område, öppnat upp för delregionala lösningar. Boende i eller kan nu exempelvis ta sig över . Från svensk sida tycks UD:s reseavrådan ha sin grund i huruvida andra länder öppnat upp för svenskar mer än grundat på några specifika överväganden. Från UD har betonats att avrådan inte har sin grund i att förhindra smittspridning utan möjligheterna att ge hjälp eller konsulärt stöd för den som blivit strandsatt. Risken för strandsatta personer i , och som inte kan ges assistans via det omfattande nordiska samarbetet måste bedömas som tämligen låg. Min fråga till utrikesminister : Avser ministern, när det gäller till andra skandinaviska länder som , och , att i fortsättningen basera dessa på förutsägbara, utvärderingsbara och objektiva kriterier?
fr · H7111835 · 2020-07-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:1835 Ett Office i av (C) till Utrikesminister (S) har många skäl att stärka kontakterna och stödet för möjligheter att upprätthålla demokrati med respekt för mänskliga rättigheter och en väl fungerande rättsstat. är ju en förebild för många människor, inte minst i den delen av världen. Det som händer och hänt i visar tydligt att hoten mot frihet, demokrati och en fungerande rättsstat är reella. Kinapolitiken som baserade sig på tilltron till att fullt ut respekterade speciella status och styre visar sig nu vara en illusion, i vart fall så länge nuvarande politiska styre råder. upprätthåller vänskapliga relationer med . finns representerat tillsammans med svenskt näringsliv genom Business . De gör ett viktigt arbete med fokus framför allt på handel och investeringar. har dock länder som men också och formerat ett bredare uppdrag inom ramen för ett Australian Office , Austrian Office , Belgian Office . För att i detta kritiska läge visa vikten av att värna, stärka och bredda relationerna med borde följa deras exempel och öppna ett Office . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att agera, om möjligt tillsammans övriga i EU, för att nu öppna ett Office ?
fr · H7111836 · 2020-07-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:1836 UD:s avrådan för resor till av (C) till Utrikesminister (S) Sedan spridningen av covid-19 tog fart har gränsen mellan och varit stängd för svenskar. Undantag har gjorts för resor med ”anderkendelsesværdigt formål” som danskarna kallar det. Det har varit öppet för danskar att resa till . Det har alltså inte funnits en reciprocitet i hur våra respektive medborgare har bemötts. Danskar har i stor omfattning nyttjat möjligheten att åka till . Detta utan att den danska regeringen har satt in insatser. Denna dubbelmoral från dansk sida har väckt kraftig kritik i och andra delar av – även från undertecknad. En dansk som varit i riskerar så klart att ta smitta till i lika stor omfattning som en skåning som åker till . har dock öppnat gränsen för svenskar skrivna i regioner med låg smittspridning. Det har senast inneburit att skåningar åter får resa till utan särskilda skäl. fortsätter dock att avråda från icke nödvändiga resor till . Det skapar problem för svenskar som reser dit då det innebär att reseförsäkringen som utgångspunkt inte gäller. Att inte önskar att dela upp svenskar i olika grupper i sina reseråd är förståeligt. innebär en avrådan konkreta problem för delar av befolkningen. Att ta bort avrådan för resor till skulle vara en positiv signal för återetableringen av normala relationer mellan och . Det skulle dessutom inte riskera att leda till problem för svenska medborgare i då det enbart är personer från regioner från vilka man är välkommen till som kan komma in i landet. Det är inte helt lätt att tänka sig att UD skulle avråda från resor om fick lov att komma in i och det enbart var personer från till exempel som inte fick. Det nordiska samarbetet måste stärkas igen som Nordenministern med rätta påpekat. UD:s avrådan från resor bidrar inte till detta. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vilka konkreta risker finns som gör att avrådan mot icke nödvändiga resor till måste stå kvar, och hur vägs detta mot riskerna som nuvarande avrådan ger för de svenskar som får resa in i ?
fr · H7111837 · 2020-07-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:1837 Krisen för mötesindustrin av (M) till Näringsminister (S) har coronapandemin påverkat i stort sett alla näringsgrenar i . Extra stödpengar har nått många men långt ifrån alla. har mötesindustrin fått i stort sett alla sina möten och konferenser avbokade eller inställda. De flesta konferensanläggningar i gapar tomma, och med rådande rekommendationer finns ingen prognos för när anläggningarna återigen kan fyllas av möten och konferenser. De ekonomiska konsekvenserna är stora och framtiden mycket osäker när stora delar av branschen inte kan verka. Restauranger, hotell och konferensanläggningar är motorn för svensk besöksnäring, och även om det inhemska resandet så smått startat igen står fortfarande mötesindustrin gapande tom. Mötesindustrin har många underleverantörer som även de påverkas, och konsekvenserna för små och lokala entreprenörer är påtaglig. Många företag riskerar att slås ut och den lokala arbetslösheten stiger. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta för att rädda den svenska mötesindustrin?