ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812969 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:969 Geologi som eget skolämne har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att geologiämnet ska finnas med såväl i som på gymnasiet. Jag instämmer med om att kunskaper i geologi är viktigt, inte minst i arbetet med att åstadkomma ett hållbart samhälle. Kunskapsområdet geologi ingår därför i utbildningen inom skolväsendet. När det gäller de obligatoriska skolformerna – , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan – är geologi integrerat i andra ämnen. Området tas upp i dessa skolformers läroplaner och konkretiseras närmare i framför allt kursplanerna i kemi och geografi. I gymnasieskolan är naturkunskap ett gymnasiegemensamt ämne som läses på alla program utom naturvetenskapsprogrammet och teknikprogrammet. Av ämnesplanen i naturkunskap framgår att ämnet har sin grund i biologi, fysik, geovetenskap och kemi. På naturvetenskapsprogrammet och teknikprogrammet läser eleverna istället flera naturvetenskapliga ämnen obligatoriskt där innehåll från kunskapsområdet geologi återfinns. Inom gymnasial utbildning kan man även läsa ämnet geografi, där geologi utgör en stor del av innehållet. Geografi är obligatoriskt för elever som går samhällsvetenskapsprogrammet med inriktning samhällsvetenskap och för elever som går inriktningen natur och samhälle på naturvetenskapsprogrammet. Sammantaget ryms alltså geologi i ett flertal ämnen, både i det obligatoriska skolväsendet och i gymnasial utbildning. Det är många kunskapsområden som ska rymmas inom skolväsendet. Vilka skolämnen som ska finnas, och hur olika kunskapsområden ska tas om hand i olika skolämnen, är ett resultat av forskning, tradition och politiska beslut. Därför kan läroplaner, ämnesplaner och kursplaner se olika ut i olika länder. Som tidigare nämnts får elever i den svenska skolan kunskaper inom området geologi utan att det är ett eget skolämne. har ett ansvar i enlighet med sin instruktion att kontinuerligt bedöma behovet av utveckling av bl.a. kurs- och ämnesplaner. Det finns inga planer på att införa nya skolämnen i och motsvarande skolformer. Myndigheten har gjort en översyn av kursplanerna för och vissa ämnesplaner inom gymnasieskolan. Regeringen fattade beslut om reviderade kurs- och ämnesplaner, baserat på myndighetens förslag, efter beredning inom och med samarbetspartierna. För gymnasieskolan förbereds nu för en eventuell övergång till ämnesbetyg där samtliga ämnesplaner kommer att behöva ses över.
frs · H812970 · 2020-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:970 av (M) Riskskatt på banker har frågat mig om jag ser någon relevans i den kritik som anförts mot riskskatten och vad i denna kritik tar regeringen till sig av i det fortsatta arbetet. Syftet med riskskatten är inte att ersätta befintliga regelverk som syftar till att stärka stabiliteten i det finansiella systemet. Syftet med riskskatten är att stärka de offentliga finanserna och hålla den offentliga skuldsättningen på en lägre nivå för att därigenom skapa utrymme för att klara en framtida finansiell kris. Med starkare offentliga finanser är bättre rustat för att möta utmaningar och genomföra nödvändiga åtgärder i en krissituation. Vid bedömningen av vilka kreditinstitut som riskerar att orsaka indirekta kostnader i händelse av en finansiell kris är institutens storlek en av de viktigaste indikatorerna. I det förslag om riskskatt för vissa kreditinstitut som har varit på remiss har storleken på kreditinstitutets skulder bedömts som ett lämpligt mått på dels kreditinstitutets betydelse och storlek, dels det bidrag ett kreditinstitut utgör för risken för indirekta kostnader i händelse av en finansiell kris. Då har skuldernas betydelse för ett kreditinstituts stabilitet och kapacitet att understödja realekonomin med krediter beaktats. I generella termer bärs en företagsskatt av ägarna, de anställda, och konsumenterna. Hur stor del av skatten respektive grupp kommer att bära är en empirisk fråga och beror bland annat på hur konkurrenssituationen ser ut på de olika marknaderna. Om riskskatten övervältras på priset på finansiella tjänster kan det leda till att vissa företag lånar pengar från andra finansiärer än dem som omfattas av skatten. Det är svårt att bedöma hur stor denna effekt kan bli, men det är osannolikt att finansiering från aktörer som varken står under tillsyn i eller något annat land blir betydande. I den utsträckning skattekostnaden kommer att övervältras på lönerna hos de anställda är det en långsiktig process som förväntas pågå över ett stort antal år. Möjligheten till löneövervältring är således inte begränsad av löneökningstakten ett enskilt år. Eftersom den föreslagna skatten inte är kopplad till antalet anställda, är det inte heller självklart att berörda finansinstitut väljer att säga upp personal. Remissvaren bereds fortsättningsvis inom .
frs · H812971 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:971 av (SD) Konsumentförtroende för handelns datainsamling har frågat mig om jag ser anledning att undersöka behovet av eventuella utökade konsumenttrygghetsåtgärder gällande digital datainsamling. När allt mer av handeln blir digital är det av stor vikt att konsumenter känner sig trygga med hur deras personuppgifter behandlas och att deras integritet skyddas av de företag de handlar med. tillämpas EU:s dataskyddsförordnings regler på företags personuppgiftsbehandling. Denna lagstiftning innebar ett stärkt skydd för medborgarnas integritetsskydd på internet. Det är ännu för tidigt att bedöma vilken effekt detta regelverk haft och om det finns skäl att vidta ytterligare åtgärder för att stärka personuppgiftsskyddet i handeln. Regeringen följer dock kontinuerligt frågan och deltar aktivt i det arbete som pågår inom EU rörande skyddet för medborgarnas personuppgifter och integritet.
frs · H812972 · 2020-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:972 av (S) Mobiltäckning i hela landet har frågat mig vilka verktyg som finns att tillgå för att säkerställa en leveranssäkerhet av telefoni via mobilnätet, och om jag kan vidta några åtgärder för att säkerställa en trygg och stabil mobiltäckning. Det är viktigt med tillgång till en god digital infrastruktur, inbegripet en god mobiltäckning i hela landet. Det är i första hand den som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga kommunikationstjänster som ansvarar för att dessa fungerar och är driftssäkra, vilket regleras i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. () är tillsynsmyndighet och har utfärdat föreskrifter på området. Föreskrifterna innehåller krav på tillhandahållare som ska säkerställa att åtgärder vidtas skyndsamt för att hantera en uppkommen incident samt krav på att viktiga förbindelser och tillgångar är redundanta, det vill säga att det finns parallella system för att öka säkerheten. Tillhandahållarna är även skyldiga att rapportera störningar och avbrott av betydande omfattning till PTS. Rapporteringen kan leda till att PTS inleder granskning. Utbyggnaden av den digitala infrastrukturen i hela landet är prioriterad av regeringen. , som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, anges bland annat målet att alla bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig. hade av alla geografiska områden i tillgång till mobila tjänster som uppfyller målet. Utgångspunkten är en marknadsdriven utbyggnad som kompletteras med offentliga insatser. Som komplement till de investeringar som görs av marknaden har efter förslag från regeringen i budgetpropositionen 2021 beslutat att ytterligare tillförs för att stärka det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad. Inom ramen för sin roll som spektrumförvaltande myndighet har PTS gett tillstånd i 700 MHz-bandet. Frekvenserna i det bandet är viktiga för att kunna bygga ut täckningen i mobilnäten och uppnå målsättningen om att alla bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig. Ett av tillstånden har särskilda täckningskrav. Enligt AB:s tillståndsvillkor ska bolaget bygga ut täckning för i prioriterade ytor som PTS har identifierat. Täckningskravet ska uppfyllas successivt –2024.
frs · H812973 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:973 av (SD) Parkeringsplatser vid bostäder och arbetsplatser har frågat mig om regeringen avser att verka för fler parkeringsmöjligheter i anslutning till bostäder och arbetsplatser, för att möjliggöra ett smittsäkrare resande i egen bil. Den pågående spridningen av sjukdomen covid-19 har drabbat och världen hårt. Konsekvenserna för människors liv och hälsa är allvarliga. Att ordna trafiken och utforma parkeringsmöjligheter är en fråga. Frågan om parkering regleras i bland annat (2010:900) och trafikförordningen (1998:1276). Genom lagstiftningen har kommunerna getts mandat att besluta om utformningen av parkeringsplatser. Frågan om parkeringsmöjligheterna är därmed en fråga som lämpligen behandlas på nivå.
frs · H812974 · 2020-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:974 av (SD) Ett återupprättat banverk har frågat mig om jag kommer att utreda fördelarna med en återgång till ett banverk, där man både upphandlar underhåll och har underhållsverksamhet i egen regi. Regeringen har höga ambitioner när det gäller den svenska järnvägen. av underinvesteringar i svensk infrastruktur beslutade regeringen om en nationell plan för transportinfrastrukturen som innebär en satsning till investeringar i hela landet. Det är bland annat den största järnvägssatsningen i modern tid med omfattande nyinvesteringar men också en rekordstor ökning av järnvägsunderhållet. Genom förslag i budgetpropositionen genomför regeringen ytterligare satsningar på järnvägsunderhållet med –2023. Regeringen har inga planer på att skapa ett Banverk. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att utreda hur framtidens järnvägsunderhåll bör organiseras. Utredaren överlämnade sitt betänkande till mig . Betänkandet har därefter remitterats till . Frågan bereds i . har på regeringens uppdrag tagit fram handlingsplaner för att förbättra bland annat underhållsplanering, trafikinformation och minska störningar i järnvägstrafiken. Regeringen kommer fortsätta arbetet med att stärka järnvägens förutsättningar.
frs · H812976 · 2020-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:976 av (SD) En oberoende haveriutredning om Estonia har frågat mig om jag kommer att verka för att tillsätta en ny oberoende haveriutredning med anledning av att det nu framkommit nya betydelsefulla uppgifter som kan komma att förändra en del av slutsatserna från tidigare haveriutredning. genomför haveriutredningsmyndigheterna i , och en gemensam preliminär bedömning med anledning av de nya uppgifterna om hål på passagerarfartyget skrov. Eftersom det är som är flaggstat leder den estniska haveriutredningsmyndigheten arbetet med den preliminära bedömningen. Myndigheternas bedömning syftar till att överväga om ytterligare utredningsåtgärder bör vidtas och i så fall vilka slags åtgärder. Utredning av sjöolyckor ska enligt gällande regelverk bedrivas självständigt av permanenta haveriutredningsmyndigheter.
frs · H812978 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:978 av (SD) Konsumenttrygghet vid egenimport har frågat mig om jag och regeringen avser att göra mer gällande utredning kring behov av riktlinjer eller regler för konsumenttryggheten vid internetköp av utomeuropeiska produkter. Konsumenter köper inte sällan produkter direkt från leverantörer från länder utanför EU och då gäller inte det EU-gemensamma regelverket med bl.a. särskilda säkerhetskrav. Berörda myndigheter upplyser konsumenter om detta via sina webbplatser och pressmeddelanden. Som nämner gick , och ut i media och varnade för riskerna och gav tips och råd för en säkrare och mer hållbar e-julhandel. Vidare har regeringen gett Kemikalieinspektionen i uppdrag att redovisa en analys av e-handelns särskilda utmaningar vad gäller varors innehåll av reglerade kemiska ämnen. Uppdraget ska redovisas . Som jag nämnt har frågan uppmärksammats av , som träffat en frivillig överenskommelse med ett antal marknadsplatser för att förbättra säkerheten av produkter som säljs på marknadsplatser online både inom och utanför EU. har kommissionen i sitt meddelande om en ny strategi för konsumentpolitiken aviserat att detta är en fråga som behöver beaktas framöver, bland annat inom ramen för den översyn som ska göras av det allmänna produktsäkerhetsdirektivet. Kommissionen förväntas lämna ett förslag om reviderade regler på produktsäkerhetsområdet . Även inom och även inom FN uppmärksammas frågor som rör produktsäkerhet alltmer. Regeringen följer frågan noga och deltar aktivt i det internationella samarbetet.
frs · H812980 · 2020-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:980 av (M) skogsinnehav har frågat mig om jag på något sätt avser ta initiativ till att öka försäljningen av Sveaskog AB:s skogar, så att fler får möjlighet att kunna köpa skogsmark och därmed öka möjligheterna till att kunna leva och bo på landsbygden. äger och förvaltar av den svenska skogsmarken. har ett viktigt uppdrag att agera som en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk. Ett stort antal kunder, inte minst många mindre lokala aktörer, är beroende av stabila virkesflöden från . Vidare bidrar till att sysselsätta ett stort antal entreprenörer och leverantörer på landsbygden. bidrar också tydligt till en aktiv marknad och avsättning för skogsråvaran i glesbygd vilket främjar värdeutvecklingen även för mindre privata skogsägare runt om i landet. bidrar också med bland annat ekoparker och har dialog med lokala företrädare för att utveckla ett hållbart skogsbruk. ska bedriva verksamheten på affärsmässig grund. Bolaget har ett pågående uppdrag att bedriva ett markförsäljningsprogram i syfte att främja det enskilda skogsbruket. Målet är att avyttra av den areal företaget hade vid bolagets bildande . Bolaget har inom ramen för detta sålt av sitt innehav, eller .
frs · H812981 · 2020-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:981 av (M) vägnät har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder så att underhållet av väg 172 i kommer att prioriteras högre i den kommande nationella planen. hålls ihop genom åtgärder som förbättrar förutsättningarna för bl.a. jobb, regional utveckling, tillgänglighet och hållbar tillväxt i hela landet. Fungerande transportinfrastruktur är en viktig förutsättning för detta och regeringen har därför genomfört satsningar på bland annat vägunderhåll. beslutade regeringen om en nationell plan för transportinfrastrukturen som innebär en satsning till investeringar i hela landet. Regeringen genomförde då en rekordstor satsning på vägunderhåll, totalt satsas . Regeringen har även fortsatt att satsa på vägunderhållet. Efter regeringens förslag i en extra ändringsbudget tillförs ytterligare medel till underhåll av vägar i landsbygd omfattande totalt . Efter regeringens förslag i budgetpropositionen har anslaget för vägunderhåll utökats med –2023. Regeringens satsningar möjliggör för att kunna genomföra angelägna underhållsåtgärder på vägnätet i hela landet. Enligt så planeras det för åtgärder på vid Härsängen, där vägen är smal och har bitvis låg standard. Vägen avses bland annat att rätas ut och breddas vilket kommer att göra den mer trafiksäker med bättre siktförhållanden. har arbetet inletts med att ta fram en ny nationell plan och under processens gång kommer det att ges flera möjligheter att lyfta fram regioners prioriterade infrastruktursatsningar. Jag ser fram emot det arbetet.
frs · H812982 · 2020-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:982 av (M) Effekterna av på statliga bolags underleverantörer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de statliga bolagen ska kunna mildra effekterna av coronakrisen för sina underleverantörer. Till följd av den pågående pandemin befinner vi oss fortsatt i en allvarlig kris och det är ett svårt läge för hela näringslivet. Med det sagt är det bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter, samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Bolagens förhållande till sina leverantörer är operativa frågor. Jag förväntar mig att styrelsen och ledningen i respektive bolag hanterar detta på ett professionellt och korrekt sätt.
frs · H812983 · 2020-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:983 av (M) En svensk vätgasstrategi för flyget har frågat infrastrukturministern om han avser att ta fram en strategi för att göra till ett ledande land i den gröna omställningen gällande vätgasteknik för flyget. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vätgas är en av många energibärare med potential att bidra till minskade växthusgasutsläpp och en viktig pusselbit i att nå nettonoll växthusgasutsläpp till 2045. Inom EU växer intresset för vätgas, inte minst i länder med väl utvecklad naturgasinfrastruktur. Flera medlemsstater i EU har också, eller håller på att ta fram, nationella vätgasstrategier. I har både industrins intresse och statens satsningar fokuserat på vätgastillämpningar där andra fossilfria lösningar inte är ett alternativ. Statens energimyndigheten stödjer vätgasutvecklingen både genom forskning och industriellt orienterade program som Industriklivet. har myndigheten finansierat vätgasprojekt med . Vätgas ingår dessutom i både den elektrifieringsstrategi som regeringen tar fram och i den som är tillsatt. Initiativet Fossilfritt kommer även att ta fram en strategi för hur användning av vätgas inom olika värdekedjor och sektorer kan accelerera utvecklingen mot att göra till världens första fossilfria välfärdsland. Fossilfritt ambition är att presentera sin strategi och regeringen kommer att ta del av den med intresse. Regeringen har gett i uppdrag att möjliggöra för företag att delta i ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse (IPCEI) med inriktning vätgas. IPCEI utgör ett av flera relevanta verktyg för att stärka de industriella ekosystemen och främja tekniker som möjliggör fossilfria lösningar genom att undanröja marknadsmisslyckanden. Uppdraget pågår –2027. Regeringen har specifikt för flyget gett i uppdrag att förlänga satsningen på att främja hållbara biobränslen för flyg och utvidga uppdraget till att omfatta samtliga hållbara förnybara bränslen för flyg. Därutöver ska satsningen vidgas till att omfatta forskning och utveckling av dels elflyg, dels vätgasdrift, inklusive tanknings- och laddinfrastruktur. ska högst användas och beräknas högst användas för uppdraget, varav på elflyg. Vi ska nå våra klimatmål och dra nytta av de nya möjligheterna för energisystemet. Jag är övertygad om att vätgasteknik också i fortsättningen kommer vara en av många tekniker som fortsätter utvecklas. Mycket arbete pågår redan, och regeringen analyserar fortlöpande vilka ytterligare åtgärder som kan behövas för att utveckla möjligheterna att tillvarata vätgasens potential.
frs · H812984 · 2020-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:984 av (C) Drönarbranschen har frågat mig hur jag säkerställer att Transportstyrelsen skyndsamt ser till att bringa klarhet i den osäkerhet som gäller runt det nya regelverket för UAS som ska implementeras . upprepar i sin skriftliga fråga i stort sett samma budskap och påstående som branschorganisationen i en skrivelse de skickade till , Transportstyrelsen och ett antal ledamöter i . Min bedömning är att Transportstyrelsen utfört sitt uppdrag i genomförandet av det nya EU-gemensamma regelverket för drönare som börjar gälla i hela EU . Detta framgår också av myndighetens detaljerade svar till UAS med redovisning av åtgärder och möten.
frs · H812985 · 2020-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:985 av (SD) Normaliserade förbindelser mellan och har frågat mig varför jag inte har kommenterat och välkomnat Trumpadministrationens framgångsrika resultat när nu också normaliserar förbindelserna med . Faktum är att jag har välkomnat normaliseringen av relationerna mellan och . På mitt Twitterkonto skrev jag : ”Welcome announcement of steps to normalise relations between and , following similar positive agreements between and UAE, and . Middle East and North Region benefits from peace and friendly relations.” Detta förändrar ingenting vad gäller syn på . Denna fråga har jag utförligt redogjort för i svar på fråga 2020/21:655 och på interpellation 2020/21:64.
frs · H812987 · 2020-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:987 av (M) Undantag för deltidsbrandmän har frågat mig om det stämmer att det kommer ett besked i frågan om undantag för deltidsbrandmän , och om jag avser att agera för ett mer skyndsamt införande av undantag för deltidsbrandmän. Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring som lämnar ersättning under omställning till arbete. En förutsättning för att ersättning ska kunna lämnas är att den arbetssökande uppfyller de villkor som uppställs i lagen om arbetslöshetsförsäkring, dels vid den initiala prövningen av rätten till ersättning, dels under pågående arbetslöshet. Det sistnämnda innebär bland annat att den arbetssökande ska stå till arbetsmarknadens förfogande och aktivt söka de som för honom eller henne bedöms vara lämpliga arbeten. Av propositionen En effektivare som beslutades av regeringen framgår att regeringen då bedömde att ett undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av arbetslöshetsersättning inte borde införas. Av skälen för bedömningen framgår bland annat att Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster bland annat har i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur en arbetslöshetsförsäkring grundad på inkomster kan utformas och att det innebär att dagens regelverk, baserat , kan komma att ändras i grunden. Det framgår även att en arbetslöshetsförsäkring baserad på inkomster kan komma att innebära en mer proportionerlig beräkning av ersättningen vid beredskapstjänstgöring och jour under pågående ersättningsperiod. Slutligen framgår att för det fall utredningens förslag inte löser problemen avser regeringen att återkomma i frågan för att förbättra situationen för deltidsbrandmän. Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster överlämnade sitt betänkande till regeringen . Betänkandet har varit föremål för remittering och sista dag att inkomma med synpunkter var . Vid behandling av propositionen En effektivare beslutade om ett tillkännagivande innebärande att regeringen skyndsamt ska se över möjligheterna att bevilja undantag i a-kassereglerna för deltidsbrandmän. Beredning av betänkandet och tillkännagivandet, i enlighet med vad som framgår ovan, pågår inom . Jag kan nuläget inte lämna närmare besked för när regeringen kan återkomma i frågan.