ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811678 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:678 Långa köer till barn- och ungdomspsykiatrin av (SD) till Socialminister (S) Köerna till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) har varit ett problem . Det finns tydliga brister i tillgänglighet på många håll i landet, och i vissa regioner hinner personalen i snitt endast med att ta emot 1,5 barn per anställd och dag. Detta framkom i en rapport från Kommuner och Regioner . Problematiken med långa väntetider till barn- och ungdomspsykiatrin är således inte ett nytt fenomen. kunde ingen av landets 21 regioner leva upp till vårdgarantin, som innebär att ett besök ska äga rum efter den första kontakten med vården. Det finns också stora regionala skillnader när det gäller väntetider till barn- och ungdomspsykiatrin. I en vittnar både personal och föräldrar om dålig samordning. Elevhälsa, socialtjänst, BUP och barnläkarmottagningar arbetar inte gränsöverskridande, vilket skapar en splittrad och osammanhängande vårdprocess. Långa väntetider till barn- och ungdomspsykiatrin beror bland annat på att behovet av vård har ökat. I och med rådande covid-19-pandemi finns det också risk för att vårdbehovet kan komma att eskalera, då den kris vi befinner oss i kan påverka barns och ungas psykiska hälsa negativt. Pandemin innebär också att viktig vård måste skjutas upp, vilket kan leda till att det senare vårdbehovet blir större och mer omfattande. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga socialminister följande: Avser ministern att ta till ytterligare åtgärder för att komma till rätta med de långa köerna till barn- och ungdomspsykiatrin, då särskilt med anledning av covid-19-pandemins möjliga effekter på barns och ungas psykiska hälsa?
fr · H811679 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:679 Hantering av covidsjuka äldre av (SD) till Socialminister (S) När pandemin på allvar drog över var det med fasa som vi såg hur smittan också kom in på äldreboenden och till seniora medborgare med hemtjänst. Sorgligt nog var det en naturlig konsekvens av regeringens påstådda strategi. Likväl är det en fruktansvärd tragedi och ett tydligt svek mot bakgrund av den uttalade ambitionen skydda denna sköra grupp extra mycket. Faktum är dock att vittnesmålen om hur äldre bokstavligt talat sorterades bort inom sjukvården duggade tätt . Vi kunde se och höra hur äldre slentrianmässigt nekades något så basalt som sjukvård, för att i stället bli nedsövda med morfin, som försämrade syretillförseln ytterligare. Äldre skulle helt enkelt inte ta plats i sjukhusen, och nära anhöriga fick höra att det inte fanns något att göra (i några fall lyckades anhöriga dock, tack vare ett ihärdigt tjatande, rädda livet på närstående). En rad riskgrupper fick uttryckligen höra att de inte skulle få någon sjukhushjälp om de drabbades av covid-19, enbart för att de tillhörde en viss riskkategori. Undertecknad lyfte, efter veckor av förtvivlan, detta med socialministern, dock med föga resultat. Trots omfattande vittnesmål menade ministern på att hon litade på att alla fick en personlig medicinsk bedömning och rätt vård, varför hon också var passiv. vet vi att så inte var fallet. Detta bekräftas således också av , som menar att bristerna var mycket allvarliga: En av fem av patienter på särskilda boenden fick inte någon individuell läkarbedömning alls. Därtill menar att ställningstaganden om och genomförande av vård i livets slutskede inte skett i enlighet med gällande regelverk för äldre som bor på äldreboende. Socialministern och övriga regeringen har konsekvent valt att slå från sig ansvaret under denna pandemi, och vi ser hur man skyller misstag eller passivitet på andra aktörer. Så lär även ske , vilket gör det extra intressant att fundera över vad ministern anser sig ha för roll, som högsta ansvarig i landet på området, med vetskapen om att någons närstående lämnats att dö – helt i onödan och i strid med rådande regelverk. är vi, bristande analyser till trots, inne i en andra våg. Mot bakgrund av ovanstående önskas socialminister svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern agerar för att säkerställa att riskgrupper får individuell vård och behandling som exempelvis syrgas efter behov?
fr · H811680 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:680 Säkerheten för våra äldre under covid-19-pandemin av (SD) till Socialminister (S) Coronapandemin har slagit hårt mot äldreboenden. har över 2 800 personer som bodde på särskilt boende avlidit. Det har visat sig att under den pågående epidemin har landets regioner brustit allvarligt i vården av äldre. Därför har , Inspektionen för vård och omsorg, genomfört en omfattande granskning av äldrevården. Myndigheten har fått in över 20 000 tips, och presenterades granskningen. Framför allt har man tittat på hur personer i åldrarna behandlats. Granskningen har visat på flera brister inom vården av våra äldre under pågående pandemi. Bland annat har äldre som bor på särskilda boenden inte fått information, vård och behandling utifrån den enskildes behov vid misstänkt eller konstaterad covid-19. Vården har även varit bristfällig för dem som behandlats vid livets slutskede, och så finns det brister i dokumentationen i patientjournaler hos primärvården. Granskning har också visat att andelen som fått en fysisk läkarbedömning är mycket låg. av de patienter som inte fick en bedömning av läkare fick inte heller någon bedömning av sjuksköterska. ska alla regioner återrapportera till om vilka åtgärder som gjorts. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: På vilket sätt ämnar ministern och regeringen stärka vården för våra äldre samt förhindra ytterligare brister inom denna vård?
fr · H811681 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:681 Våldet mot oppositionella i av (V) till Utrikesminister (S) är det val i . Förutsättningarna för ett demokratiskt och jämlikt val är dock mycket små. Den sittande presidenten , som har suttit vid makten , har inte tvekat inför att använda brutalt våld för att slå ned oppositionen. Flera presidentkandidater har utsatts för hot och våld av säkerhetsstyrkorna. greps , mer känd som musikern , med stora protester som följd. Minst 37 personer har dött i sammandrabbningar mellan säkerhetsstyrkor och civila, och nära 600 människor har gripits. Orsaken till arresteringen sas vara att Kyagulanyi brutit mot de rådande coronarestriktionerna – ett svepskäl som utgör ännu ett exempel på hur repressiva ledare använder coronapandemin för att tysta oppositionella. Flera journalister som har försökt rapportera om händelserna har trakasserats och gripits. Reportrar utan gränser varnar för att pressfriheten i har försämrats påtagligt . Sedan Kyagulanyi registrerade sin kandidatur har han gripits ett flertal gånger, misshandlats och torterats. Valmöten har förbjudits och polisen har angripit deltagarna med tårgas. Kyagulanyi har frigivits mot borgen, men våldet mot oppositionella och journalister fortgår alltjämt. har varit ett samarbetsland för svenskt bistånd. Enligt regeringens resultatstrategi för internationella bistånd till 2018–2023 ska verksamheten bland annat bidra till ökad demokrati samt ökad respekt för mänskliga rättigheter och för rättsstatens principer. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och den att vidta för att säkerställa att ett rättvist, transparent och demokratiskt presidentval där mänskliga rättigheter respekteras ska kunna genomföras i ?
fr · H811682 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:682 Permitteringsstöd av (V) till Näringsminister (S) har beviljat runt i permitteringsstöd. Totalt förväntar man sig att företagen kommer att få . Från har vi varit måna om att poängtera att det är viktigt att stöd till företagen i första hand går till de små och medelstora företagen. visar det sig att en stor del av stödet gått till stora företag. Det som är än mer oroväckande är att permitteringsstödet från inte heller är offentligt. Det saknas alltså transparens. Det här är våra gemensamma pengar – pengar som måste användas på ett korrekt sätt och gå till dem som verkligen behöver det. Den här hanteringen lämnar frågetecken och riskerar också att leda till ökad misstro mot myndigheterna. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern och regeringen att redovisa vilka företag som har fått krisstöd och bidrag under pandemin och vilka summor de fått?
fr · H811683 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:683 Svenska banker som stoppar utbetalning av bistånd av (V) till Statsrådet (MP) Det svenska biståndsarbetet syftar till att minska världens fattigdom genom att förmedla resurser och kunskap som gör skillnad för människor i , , och . Civilsamhälle, offentlig sektor, näringsliv och universitet är alla svenska aktörer, men det mesta av genomförandet sker på plats i de länder där förändring ämnas skapas. Många biståndsaktörer i genomför sin verksamhet med medel förmedlade av Sida (eller av någon annan aktör finansierad av Sida), vilket betyder att arbetet bedrivs med svenska skattemedel och är en del av den strategi för bistånd som beslutat om. Biståndsaktörer i vittnar om att det har blivit allt svårare att genom det etablerade svenska banksystemet vidareförmedla pengar till många av de länder där svenska biståndsinsatser är tänkta att genomföras. Problemet har eskalerat , och de flesta banker genomför inte längre utlandsbetalningar till det de kallar för högriskländer. Även och som arbetar på Expertgruppen för biståndsanalys () har lyft detta som ett problem (SvD ). Sidas riktlinjer anger att organisationer som finansieras genom Sida i största möjliga mån ska använda det internationella banksystemet för att minska risken för penningtvätt och terrorfinansiering. När det blir allt svårare att använda det system som Sida förespråkar riskeras den verksamhet som bedrivs inom svenskt bistånd. Utan möjlighet till utlandsbetalningar blir det svårt, för att inte säga omöjligt, att bedriva verksamhet, något som direkt slår hårdast mot de mest utsatta i de länder där flest svenska biståndsinsatser genomförs. Problemet riskerar också i förlängningen att minska antalet biståndsaktörer i , och därmed blir det svårt att nå målen för svensk biståndspolitik. Inga biståndsaktörer kommer att ansöka om medel för en verksamhet som de på förhand vet kommer att vara omöjlig att genomföra på grund av att bankerna stoppar utbetalningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att underlätta biståndsutbetalningar via det svenska banksystemet?
fr · H811684 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:684 Kränkningar av mänskliga rättigheter och yttrandefrihet i av (V) till Utrikesminister (S) Situationen för mänskliga rättigheter och yttrandefrihet i är allvarlig. Människor som protesterar för bättre levnadsvillkor förföljs och fängslas. Journalister som rapporterar om allvarliga missförhållanden grips och anklagas systematiskt för att skada monarkin, islam eller landets territoriella integritet, det vill säga anspråk på . Flera människorättsorganisationer, däribland , har uppmärksammat hur journalisten övervakats och trakasserats av de marockanska myndigheterna. har undersökt korruption och bristande mänskliga rättigheter i landet, vilket har gjort honom till en måltavla. Ett annat exempel är pristagaren av 2019, Aminatou , som regelbundet utsätts för trakasserier och förföljelse. Det har en rad protester lett till massarresteringar och rättsosäkra, politiska domar. Mordet på fiskhandlaren 2016, som krossades till döds i en sopbil efter att polisen konfiskerat hans varor, ledde till omfattande protester. Den så kallade Hirak Rif-rörelsen krävde bättre levnadsvillkor och ett slut på korruption och polisvåld. har ett tusental människor gripits och drygt 500 fängelsedomar avkunnats mot både aktivister och journalister som rapporterat om protesterna. Många har dömts till mycket långa fängelsestraff efter erkännanden som framtvingats under tortyr. Den senaste tidens upptrappning av konflikten med är oroande. har återkommande visat brister i respekten för mänskliga rättigheter. har handelsförbindelser med , och Business har ett regionalt kontor i . Den regionala strategin för utvecklingssamarbete med och 2016–2020 förväntas bland annat bidra till stärkt demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser ministern och att ta i syfte att värna mänskliga rättigheter, rättssäkerhet och yttrandefrihet i ?
fr · H811686 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:686 Amerikanskt spionages påverkan på bilaterala avtal med av (SD) till Försvarsminister (S) Med anledning av avslöjande om att bedrivit spionage mot bland annat och svensk försvarsindustri ställde jag fråga 2020/21:504 till försvarsministern. I sitt svar skriver försvarsministern: ”Regeringen ser mycket allvarligt på all form av spionage som riktas mot .” Den danska regeringen har tillsatt en oberoende utredning som ska undersöka den information som har framkommit. Spionaget ägde rum under Obama-/Biden-administrationen. Under deras administration har det också tidigare avslöjats att spionage mot flera europeiska politiska ledare och institutioner ägt rum. ser det ut som om kommer att bli ny president i . Biden har ju, till skillnad från den nuvarande presidenten , gjort sig känd för krigföring runt om i världen och inblandning i personliga mut- och korruptionsskandaler i . har många bilaterala samarbetsavtal med , även på det försvarspolitiska området. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Hur anser ministern att dessa uppgifter om spionage och att Biden nu ser ut att bli ny president i påverkar framtida samarbeten med på det försvarspolitiska området?
fr · H811687 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:687 Idrottsrörelsen under pandemin av (M) till Statsrådet (S) Idrottsrörelsen har tagit ett stort ansvar under hela pandemin för att hjälpa till att bekämpa pandemin. har fått regeringens uppdrag att se över allmänna råd och rekommendationer för att möjliggöra lopp och tävlingar på väg och i vatten och skog. Dessa idrotter är precis som många kulturorganisationer i stort behov av att kunna planera. Flera idrotter utövas i skogen eller på vatten, snö eller väg och äger rum utomhus på stora ytor, och till skillnad från andra former av offentliga sammankomster är de mobila på så sätt att mängder av människor inte samlas stationärt på samma plats. Det innebär att till exempel alla motionslopp tveklöst kan följa generella riktlinjer om fysisk distansering, självklart medan man följer de allmänna och skärpta lokala råd som gäller vid varje specifikt tillfälle. Dessa verksamheter bidrar till hälsa, och de behöver ha besked så att de kan planera och anpassa motionslopp för att ännu bättre vara den hälsoresurs för samhället som de är. Det är orimligt att en motionstävling i orientering där deltagarna sprids ut över flera kvadratkilometer och där starter genomförs i tidsintervall ändå inte får ha fler än 50 deltagare eller att de 50 personer som startar i för att cykla runt bedöms vara en smittorisk i , och Hjo för nästa 50 cyklister som väntar på att få starta i . Det kan tyckas långt till eller första helgen , men dessa lopp, som alla drivs av ideella idrottsföreningar, har börjat säga upp personal för att man inte kan planera för sin verksamhet. Idrottsrörelsen kommer att förlora i intäkter som skulle ha använts för att utveckla idrotten och för att hålla nere kostnaderna för våra barn och ungdomar. Våra kommuner kommer att förlora evenemang som ger identitet och glädje till så många invånare och dessutom är betydelsefulla för det lokala näringslivet. Därför är det bråttom . Ordningslagen har skapat en ohållbar situation. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att från regeringens sida underlätta för dessa idrotter med tanke på nuvarande situation?
fr · H811688 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:688 och uteblivet coronastöd av (M) till Infrastrukturminister (S) Med anledning av coronapandemin uppskattar () att underskottet till följd av pandemin uppgår till . beslutades om ett extra stöd om till de regionala flygplatserna. Beslutet avsåg dock inte stöd till alla regionala flygplatser utan enbart till dem som fick statligt driftsstöd 2019. står vid ett normaltillstånd på egna ekonomiska ben och behöver då inget statligt stöd. Men coronapandemin slår brett och blint. Alla är drabbade av pandemin, oavsett om de fick driftsstöd eller ej året före pandemin. Alla flygplatser som är drabbade av pandemin bör också få stöd. Att använda kriteriet vilka som fick statligt driftsstöd 2019 är inte relevant när stöd nu ges till följd av pandemin. har använt samma kriterier som fastställt för utbetalningar av det extra stödet och själva uppskattat nivån för stödet de borde bli berättigade till. Det rör sig om . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att även ska få ekonomiskt stöd med anledning av coronapandemin?
fr · H811689 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:689 och lokaliseringen av förintelsemuseum av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) och andra nordvästskånska orter har genom historien tagit stort ansvar för människor på flykt. Det var till som flyktingar från och det ockuperade huvudsakligen anlände under och efter . citadell inkvarterade över 22 000 människor –1953. Efter kriget var citadellet ett logistiskt centrum för flyktingar som nådde söder om . Människor från framför allt men också , , , , och transporterades till citadellet för att här få sin flyktingstatus. Eftersom flyktingarna kom till både under och efter kriget rymmer historien många dimensioner av mottagandet. har unika förutsättningar att skapa starka, platsspecifika upplevelser av flyktens, förföljelsens och Förintelsens följdverkningar i vårt eget land. Här finns de som hjälpte till och de som blev hjälpta. Här finns byggnaderna och människorna, minnena och berättelserna. Här finns ett omfattande bildmaterial bevarat, liksom videoupptagningar och dagböcker av stort allmänintresse. I museums samlingar finns redan bilder och intervjuer om tiden efter , då citadellet var flyktingläger. Materialet användes i en utställning om flyktingmottagandet i –1952. Den digitala insamlingen pågår ständigt genom museums kontinuerliga arbete med att bygga upp kunskap om samtiden och dåtiden. är den naturliga platsen med unika förutsättningar för placeringen av . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Tänker ministern verka för att regeringen lämnar som förslag till lokalisering av ?
fr · H811690 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:690 Regeringens ansvar för förbättrad smittspårning av (M) till Socialminister (S) Covid-19-pandemin har tagit förnyad fart och smittspridningen ökar snabbt. Trycket på hälso- och sjukvården accelererar och ökar dödstalen snabbt igen. I detta allvarliga läge är det viktigt att svenska folket förstår och kan följa regeringens samlade nationella strategi så att smittspridningen kan hejdas. Det är därmed centralt att regeringen säkerställer vilken nationell samlad strategi man arbetar efter och vilket ansvar regeringen egentligen anser sig behöva ta. Detta är tyvärr ännu oklart. Av en intervju med Tidningarnas Telegrambyrå (TT) publicerad framgår det att socialminister anser att den lag om tillfälliga bemyndiganden i smittskyddslagen som regeringen lade fram och fick igenom i inte blev så användbar. Återigen när man synar socialministerns motivering så kokar det ned till att det alltid är någon annans ansvar och fel än regeringens. Socialministern anser att begränsade regeringens mandat för mycket. ”Vi ville ha mandat från att kunna fatta beslut snabbt. Vi fick inte det mandatet av .” Av intervjun framgår vidare att regeringen trots att smittspridningen nu ökar snabbt inte planerar att gå till i syfte att begära att den tillfälliga lagen åter väcks till liv. ”Jag tycker att sagt till oss att de inte vill att vi ska ha så stort mandat.” Det är uppenbart att socialministern vill frånsäga sig det övergripande nationella ansvaret för smittskyddet i som i grunden åvilar regeringen. Att regeringen inte fick detta mandat är felaktigt, och det borde även socialministern veta och förstå. Min fråga handlar om den del av smittskyddsbekämpningen som rör smittspårning. I arbetar man med en smittspårningsapplikation som kallas Coronablinkern. Denna applikation har i medverkat till att kunna bryta smittkedjor och underlättat smittspårningen. är det endast , , och som inte arbetar med smittspårningsapplikationer som en av flera metoder för att bekämpa smittspridningen av det virus som orsakar covid-19. driver frågan om att det behövs en handlingsplan som binder samman hur alla myndigheter, aktörer och invånare ska agera avseende testning, smittspårning och isolering. För att bryta smittkedjor måste ha en mycket mer systematisk smittspårning. Det behövs nu en mycket tydligare manual för exakt hur smittspårningen ska gå till, och särskild smittspårningspersonal måste utbildas och anlitas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Varför har ministern inte följt de internationella rekommendationer som finns avseende att använda smittspårningsapplikationer i arbetet med att hejda smittspridningen av det virus som orsakar covid-19?
fr · H811691 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:691 Regeringens nya överenskommelse om förbättrad testning och smittspårning av (M) till Socialminister (S) Covid-19-pandemin har tagit förnyad fart och smittspridningen ökar snabbt. Trycket på hälso- och sjukvården accelererar och ökar dödstalen snabbt igen. I detta allvarliga läge är det viktigt att svenska folket förstår och kan följa regeringens samlade nationella strategi så att smittspridningen kan hejdas. Det är därmed centralt att regeringen säkerställer vilken nationell samlad strategi man arbetar efter och vilket ansvar regeringen egentligen anser sig behöva ta. Detta är tyvärr ännu oklart. I regeringens nya överenskommelse med Kommuner och Regioner tas inte vare sig användande av smittspårningsapplikationer eller utbildning av särskild smittspårningspersonal upp med ett enda ord. Detta är minst sagt uppseendeväckande. Av framtagna vägledning för smittspårning av covid-19 framgår det bland annat att den som smittats av covid-19 själv kan ta på sig ansvaret för att informera sina nära kontakter om smittspårningen. Det finns redan många tecken på att människor inte minst inte längre riktigt orkar leva upp till rekommendationer om att hålla tillräckliga avstånd och social distansering. I arbetar man med en smittspårningsapplikation som kallas Coronablinkern. Denna applikation har i medverkat till att kunna bryta smittkedjor och underlättat smittspårningen. är det endast , , och som inte arbetar med smittspårningsapplikationer som en av flera metoder för att bekämpa smittspridningen av det virus som orsakar covid-19. driver frågan om att det behövs en handlingsplan som binder samman hur alla myndigheter, aktörer och invånare ska agera avseende testning, smittspårning och isolering. För att bryta smittkedjor måste ha en mycket mer systematisk smittspårning. Det behövs nu en mycket tydligare manual för exakt hur smittspårningen ska gå till, och särskild smittspårningspersonal måste utbildas och anlitas. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Varför har ministern i den nya överenskommelsen med Kommuner och Regioner inte tagit med användande av smittspårningsapplikationer som en lämplig del i arbetet med att hejda smittspridningen av det virus som orsakar covid-19?