frs · H7121990 · 2020-09-02 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1990 av (M) Skärpningar av reglerna gällande ungdomsbrottslighet har frågat mig om jag avser att föreslå skärpningar av reglerna gällande ungdomsbrottslighet, till exempel påföljder, straffrabatter eller häktningstider. Brottslighet bland barn och unga måste bemötas med samhällets fulla kraft. Det krävs insatser på bred front för att bekämpa såväl brotten som brottens orsaker. Vid grova brott måste samhället också kunna reagera kraftfullt och en kriminell livsstil kunna avbrytas . När det gäller rättssystemen i och finns det både likheter och skillnader. Det finns mycket att lära från våra nordiska grannländer och därför pågår ett samarbete mellan länderna. I både och kan man dömas till strängare straff om brottet utgjort led i en brottslighet som utövats i organiserad form. I den proposition om förslag på ytterligare straffskärpningar för innehav och smuggling av illegala vapen och explosiva varor som överlämnats till är den omständigheten att innehavet skett i en kriminell miljö ett kriterium som kan leda till hårdare straff än annars. Dessutom har en särskild utredare fått i uppdrag att bl.a. lämna förslag som innebär skärpta straff för brott med kopplingar till kriminella uppgörelser. I direktiven nämns uttryckligen att utredaren ska titta på bl.a. det danska regelverket. så finns det områden där har hårdare regler än . om livstids fängelse är t.ex. avsevärt vanligare i än i . Dessutom förekommer halvtidsfrigivning i . Svensk och dansk polis arbetar allt närmare varandra, bl.a. för att utöka informationsutbytet i kampen mot den organiserade brottsligheten. Rättsväsendet i har genomgått en omfattande utveckling . Polisen har fått kraftigt ökade resurser och enligt halvårsstatistik 2020 finns det nu fler poliser än i . Kriminalvården har byggts ut, straffen har skärpts för våldsbrott och vapenbrott och polisens kamerabevakning har ökat. Och utvecklingen fortsätter. Efter klartecken från Datainspektionen har t.ex. nu möjlighet att använda AI och biometrisk ansiktsigenkänning vid granskning av bl.a. övervakningsbilder i utredningsmaterial. I skärps påföljderna för ungdomar som begår brott. En ny påföljd för unga lagöverträdare, ungdomsövervakning, införs . Den som döms till ungdomsövervakning ska få s.k. helghemarrest, dvs. ett förbud att lämna hemmet under helgkvällar och helgnätter. I vissa fall kan det i stället bli fråga om t.ex. ett förbud att vistas på en viss plats eller inom ett visst område. Förbudet ska övervakas med fotboja. Dessutom kan påföljden innehålla föreskrifter om bl.a. missbruksbehandling. har också remitterats ett förslag om slopad ungdomsrabatt för 18–20-åringar för brott med minimistraff fängelse. Det handlar t.ex. om rån, grov misshandel och grov utpressning. För sådan brottslighet kommer, om förslaget genomförs, det dömas till längre och fler fängelsestraff. När det gäller häktningstider beslutade regeringen en proposition med förslag som syftar till en effektivare och mer rättssäker hantering av häktningar och att fullt ut ska kunna uppfylla sina konventionsåtaganden enligt bland annat . Förslagen har utformats med utgångspunkten att de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att utreda brott inte får försämras och därför föreslås en möjlighet att överskrida de föreslagna tidsgränserna för häktning t.ex. när det misstänkta brottet är särskilt svårutrett för att det utgör en del av organiserad eller gängrelaterad brottslighet. Dessutom utreds också regler som innebär en utökad presumtion för häktning för brott som begås inom ramen för kriminella nätverk. Likaså utreds förslag som förbättrar polisens möjligheter att söka efter vapen och andra farliga föremål. Regeringen har alltså vidtagit ett stort antal åtgärder som riktas mot unga lagöverträdare och mot kriminella nätverk, och många fler är på gång. Det arbetet kommer att fortsätta.