frs · H7122069 · 2020-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2069 av (M) Kriminalisering av deltagande i och samröre med kriminella gäng har frågat mig om jag är beredd att ställa mig bakom förslag om att införa ett förbud mot deltagande i och samröre med kriminella gäng och ge den sittande grundlagsutredningen i uppdrag att se över föreningsfriheten även i detta avseende. Regeringens arbete mot gängkriminaliteten handlar om brottsbekämpande insatser och förebyggande insatser för framtiden. I ska alla vara trygga, oavsett var man bor. Gängkriminaliteten måste tryckas tillbaka med samhällets fulla kraft. Regeringen bygger kraftigt ut och har redan kommit halvvägs till målet om 10 000 fler polisanställda . Det fanns fler poliser än i . presenterade vi ett 34-punktsprogram med åtgärder som angriper gängkriminaliteten från flera håll. Polisen har fått fler verktyg i sitt arbete mot den organiserade brottsligheten, bl.a. bättre möjligheter att kunna verkställa hemliga tvångsmedel och att komma åt krypterad kommunikation. På regeringens initiativ har också ett stort antal straffrättsliga bestämmelser relaterade till organiserad brottslighet skärpts, bland dem allvarliga våldsbrott och grova vapenbrott. Det måste bli ännu enklare att bekämpa brott i kriminella nätverk. Det handlar bl.a. om att utöka möjligheterna för polisen att göra husrannsakan för att leta efter vapen och andra farliga föremål och om att förbättra möjligheterna att ta brottsvinster från kriminella. I en särskild utredning övervägs om ett system med så kallade kronvittnen bör införas och om det bör införas en möjlighet att vittna anonymt. Trots de senaste årens straffskärpningar behöver reaktionerna mot brott i kriminella nätverk skärpas ytterligare. Förslag har tagits fram om att avskaffa straffrabatten för unga myndiga vid allvarlig brottslighet. Regeringen har vidare tagit flera initiativ som handlar om att skärpa straffen bl.a. för - den som rekryterar unga till kriminalitet, - den som överlåter narkotika till andra, - vapenbrott och brott mot tillståndsplikten för explosiva varor, bl.a. om innehavet skett i en kriminell miljö, - övergrepp i rättssak, mened samt skyddande av brottsling, och - brott kopplade till kriminella uppgörelser. Men många av de åtgärder som regeringen vidtar handlar också om framtiden; att förhindra unga från att hamna i gängkriminalitet. För att det brottsförebyggande arbetet ska bli framgångsrikt behöver samhället samverka på alla nivåer och många olika typer av åtgärder behöver sättas in. Regeringen har därför bl.a. tagit initiativ till att utreda hur ett kommunalt ansvar för det brottsförebyggande arbetet kan regleras i lag och organiseras på lokal nivå. Inom 34-punktsprogrammet ingår vidare åtgärder för att förebygga gängkriminalitet genom bl.a. - långsiktig satsning på skolor och socialtjänst i socialt utsatta områden, - tidiga och samordnade av insatser för barn och unga i riskzon, och att - se till att i fler fall och i fler situationer ska kunna ingripa utan samtycke. Sammantaget innebär åtgärderna att regeringen nu genomför den mest omfattande satsningen någonsin mot gängkriminaliteten i . Att kriminalisera samröre med och deltagande i kriminella nätverk skulle kräva mycket utredningsresurser för ett magert resultat när det gäller att hitta luckor i strafflagstiftningen. För att kriminalisera deltagande måste dessutom grundlagen ändras. Det befintliga regelverket, med medverkansregleringen och med försöks-, förberedelse och stämplingsbrott, innebär också att praktiskt taget alla handlingar som bidrar till ett kriminellt gängs verksamhet redan är kriminaliserade. I stället måste vi prioritera effektiva och träffsäkra åtgärder mot de kriminella nätverken. Regeringen arbetar brett mot gängkriminaliteten och har inga planer på att slå av på takten. Men min utgångspunkt är att det i första hand ska göras genom åtgärder som ryms inom grundlagens nuvarande ramar.