ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811301 · 2020-10-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:301 Efterlevnad av regelverk vid fiberinstallationer av (C) till Statsrådet (S) Framtidens kommunikation sker genom bredband. Utbyggnaden har gått mycket fortare , och pandemin som just nu pågår gör att efterfrågan kommer öka ytterligare för att klara studier och arbete på distans. Framtiden kommer även att erbjuda fler välfärdstjänster via bredband, där många har trygghetslarm och av det skälet är beroende av att bredbandet ständigt är i funktion. I det fall en kabel grävs av kan det vara fara för hälsa om det inte snabbt åtgärdas så att trygghetslarmet åter är i funktion. Det finns ett regelverk som reglerar hur djupt fibern ska förläggas för att minska risken för att kablar grävs av och orsakar avbrott. Men trots det sker det avbrott i leveransen av it-tjänster på grund av att kablar har gått sönder i samband med grävarbeten. Om detta har ministern fått frågor tidigare och har efter en fråga från och bekräftat att det finns behov av någon form av avbrottsersättning. Många av de fiberinstallationer som sker utanför de större samhällena sker med hjälp av statliga bidrag. Dessa bidrag är nödvändiga för att installationerna ska ske. Det ska inte vara möjligt att gräva av en kabel i samband med att åkern ska plöjas, då det finns krav på hur djupt den ska förläggas, men just det hände utanför i , och är det fortfarande inte åtgärdat. Som en konsekvens av att vi med allmänna medel medfinansierar så att bredbandet kommer fler till del måste staten kunna ställa krav på arbetet så att bredbandet är nedgrävt enligt det regelverk som finns samt att det tillhandahåller den tillgänglighet (24/7) som behövs för att vi ska kunna känna oss trygga med att ha välfärdstjänster i nätet, till exempel trygghetslarm. Som tidigare nämnts behövs incitament för leverantörerna att åtgärda fel snabbt. Men det behövs även en uppföljning av om och hur företagen lever upp till de regelverk som finns för kabelförläggning. Det behövs även en översyn av möjligheterna för staten att återkräva statsbidrag om det visar sig att leverantören har tagit emot bidrag men inte följt regelverket. Min fråga till statsrådet är: Med den kunskap vi har om att regelverk inte alltid följs när fiber grävs ned och att det även sker när det är statliga bidrag inblandade, avser statsrådet att se över hur fiberinstallatörer lever upp till gällande regler och om det behövs någon form av sanktioner när samma företag har tagit emot statliga medel för utbyggnaden?
fr · H811302 · 2020-10-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:302 Tillsynen av driftssäkerheten i kraftsystemet av (L) till Statsrådet (S) har enligt 3 § 2 förordningen (2007:1119) med instruktion för uppgiften att ”svara för tillsyn i frågor om driftsäkerhet i det nationella elsystemet enligt ellagen (1997:857) och förordningen (1994:1806) om systemansvaret för el”. ska utöva tillsyn över att lagen, föreskrifter och villkor följs när det gäller frågor om driftssäkerheten hos det nationella elsystemet. Detta innebär att affärsverket delvis utövar tillsyn mot sig självt, vilket givetvis ställer höga krav på hur tillsynen utförs och hur resultatet redovisas. Jag vill därför fråga statsrådet : Hur utövar – och var återrapporterar – denna tillsyn av driftssäkerheten i elsystemet, anser statsrådet att detta fungerar som avsett och om så inte är fallet, vad avser statsrådet att vidta för åtgärder?
fr · H811305 · 2020-10-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:305 Yttrandefriheten och lärarmordet i av (SD) till Utbildningsminister (S) mördades den franske läraren efter att ha visat en Muhammedkarikatyr under en lektion om yttrandefrihet. Efter dådet lyfter svenska lärare nu fram vikten av yttrandefrihet i undervisningen som det ges uttryck för oro för att liknande dåd kan inträffa även i . , lärare i min valkrets på Westerlundska gymnasiet i , säger till : ”– Vi måste fortsätta att diskutera yttrandefrihet. Skolan är en del av samhället och i samhället blir det allt mer polariserat. Då är det än viktigare att vi i skolan tar diskussionen, och då även de svåra diskussionerna.” Gymnasieläraren i säger i samma inslag: ”– Som lärare måste jag själv få välja vilket material jag använder. Sedan finns det inte något självändamål att provocera och kränka. Det kan vara om jag känner att jag når ett högre syfte med ökat lärande eller förståelse, då ska jag absolut kunna visa en Muhammedkarikatyr eller någon som bränner en svensk flagga.” Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Hur avser statsrådet och regeringen att agera för att säkerställa att yttrandefriheten värnas och för att förhindra att ett dåd likt det som inträffat i inte ska ske i ?
fr · H811306 · 2020-10-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:306 Ett starkare rättsskydd för lärare av (SD) till Utbildningsminister (S) beräknas den nationella planen för trygghet och studiero i skolan att presenteras. Enligt utredaren koncentrerar sig utredningen främst på hur man kan förbättra elevernas situation, inte lärarnas. , ordförande för , menar att det behövs ett starkare rättsligt skydd för lärare och att det dessutom skulle sända en betydelsefull ”signal” om vikten av skolans ansvar att bland annat undervisa om yttrandefrihet. säger därför att de kräver en skyndsam utredning för skydd av skolpersonal, liknande det skydd som finns för så kallad blåljuspersonal. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : På vilket sätt avser ministern att agera för att våra svenska lärare ska erhålla det stöd och skydd från samhället som de förtjänar?
fr · H811307 · 2020-10-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:307 Omställningsstöd under coronapandemin av (SD) till Finansminister (S) Det svenska näringslivet genererar arbetstillfällen och skatteintäkter, driver tillväxt och skapar välstånd. För att näringslivet även fortsättningsvis ska bidra till vår gemensamma välfärd behöver man besked och tydliga spelregler kring de olika åtgärdspaket som lanserats i spåren av coronapandemin. infördes en möjlighet för företag som haft stora omsättningstapp att söka omställningsstöd. Stödet infördes i ett första steg för månaderna mars–april och i nästa steg för maj–juli. Villkoren har stegvis förändrats. Där det initialt krävdes i omsättningstapp för att ta del av stödet har det sedan försämrats till . har mot denna bakgrund föreslagit dels förlängda tidsperioder för stödberättigade månader relativt regeringens förslag, dels en konsekvent linje avseende villkoren och trappan för omsättningstappet. Dagens omställningsstöd sträcker sig dock enbart till juli månad, i enlighet med regeringens ändringsbudget 2020/21:4. fortgår pandemin alltjämt i både och med en smittspridning som tagit fart nationellt och med återinförda nedstängningar i flera europeiska länder. Krisen inom samhälle eller näringsliv är således inte på något sätt över. Särskilt inom besöks- och transportnäringen är läget fortfarande mycket utsatt. För att stödja konjunkturåterhämtningen måste regeringen därför förlänga omställningsstödet, annars riskerar de statsfinansiella kostnaderna att bli mer dramatiska om politiken misslyckas med att vidta de nödvändiga fiskala åtgärder som krävs . Mot denna bakgrund vill jag fråga finansminister följande: Avser ministern och regeringen att förlänga omställningsstödet till att även gälla månaderna ?
fr · H811308 · 2020-10-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:308 Turistfrämjande av (SD) till Näringsminister (S) Den inhemska turismen växer i betydelse. Begrepp som svemester och hemester har etablerats, inte minst som en konsekvens av de reserestriktioner som införts som en följd av coronapandemin. Besöksnäringen kan vara den bransch som drabbats allra hårdast. I omsatte turismen 306 miljarder . Svenska turisters konsumtion i utgjorde medan bestod av utländsk turismkonsumtion i . Under pandemin fick hotell, konferensanläggningar och campingar se sin beläggningsgrad närma sig noll. Restauranger gapade länge tomma och nöjesparker kunde aldrig öppna. Även om vissa turistattraktioner kunnat kompensera en del av den uteblivna utländska besöksvolymen med en ökande andel svemestrande svenska besökare har näringen sammantaget drabbats oerhört hårt. Visit har i uppdrag att marknadsföra för utländska turister. Även om vi sannolikt ser en begränsad utländsk turism i närtid är det centralt att vi främjar detsamma . Därför har vi föreslagit att Visit ska få ett särskilt direktiv om att verka för att minimera de ekonomiska konsekvenserna av den minskade utländska turismen. Detta exempelvis genom att stärka marknadsföringen av covid-19-anpassade delar av besöksnäringen, såsom naturturism, för att öka turismen till . Vidare anslår vi mer än regeringen gör på anslag 1:7 Turistfrämjande i syfte att höja ambitionen för turistnäringen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att säkerställa att Visit har möjlighet att bedriva ett önskat arbete inom turismfrämjande?
fr · H811309 · 2020-10-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:309 Amorteringsmöjligheter under coronapandemin av (SD) till Finansminister (S) Mot bakgrund av företagens utmanande likviditetssituation på grund av coronapandemin införde regeringen en tidsbegränsad möjlighet till skatteanstånd. gavs på så sätt möjlighet att bevilja anstånd med inbetalning av dels arbetsgivares sammanlagda skatteavdrag och arbetsgivaravgifter, dels mervärdesskatt. Initialt föreslog regeringen en oskäligt hög ränta som inklusive anståndsavgift skulle landa på . Efter kritik från oppositionen sänkte man emellertid räntan, även om anståndsavgiften och kostnadsräntan ligger på en fortsatt hög nivå enligt mening. Det svenska näringslivet genererar arbetstillfällen och skatteintäkter, driver tillväxt och skapar välstånd. För att man även fortsättningsvis ska bidra till vår gemensamma välfärd behöver man besked och tydliga spelregler kring de olika åtgärdspaket som lanserats i spåren av coronapandemin. En frågeställning som alltjämt oroar många företagare är på vilket sätt och i vilken takt skatteanstånden kommer att krävas tillbaka. Det är en helt avgörande fråga eftersom återbetalningen, beroende på hur och när, kan komma att äventyra det svenska näringslivets livskraft. Företagens kassalikviditet kommer naturligtvis att bli ansträngd med en pressad amorteringsplan, vilket skulle leda till fler konkurser och i förlängningen även försvåra återstarten av ekonomin. I praktiken har då denna politiska åtgärd misslyckats med att uppnå sitt syfte eftersom konkurser som kunde ha undvikits i stället skjutits . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Avser ministern och regeringen att presentera en amorteringsmöjlighet för inbetalningar av arbetsgivaravgifter, preliminärskatt på lön och moms innan perioden för anstånd upphör?
fr · H811310 · 2020-10-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:310 Totalförsvarsbeslutet –2025 av (L) till Försvarsminister (S) 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 återfinns förstärkningar av krigs- och grundorganisationen. Jag vill därför fråga försvarsminister : Känner ministern till några ekonomiska omständigheter som skulle kunna påverka genomförandet av dessa förstärkningar?
fr · H811311 · 2020-10-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:311 Säkerhetsläcka av (SD) till Statsrådet (S) Mängder med ritningar över bankvalv, larmsystem och känsliga anläggningar har läckts på nätet efter dataintrång mot det svenska företaget , avslöjar . Uppgifter om skyddet av riksdag finns med. Läckan är enorm. Hela läckan har publicerats öppet på nätet av angriparna och kan på så sätt ha kommit i händerna på kriminella. Sammanlagt rör det sig om information och över 38 000 filer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet med anledning av det som har hänt, och hur kommer man att arbeta för att förhindra att sådant här sker igen?
fr · H811312 · 2020-10-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:312 Politisk inriktning för integrationspolitiken av (SD) till Statsrådet (MP) De nuvarande integrationspolitiska målsättningarna, politisk inriktning och teoretiska utgångspunkter antogs (med vissa mindre förändringar, senast i prop. 2008/09:1 utgiftsområde 13 Arbetsmarknad) i och med proposition 1997/98:16 , framtiden mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik. De integrationspolitiska målen har förändrats något men är i princip desamma som proposition. Eftersom ingen politisk inriktning antagits sedan 1997 års proposition men har förflutit uppkommer frågan om huruvida de teoretiska utgångspunkter som beskrivs där fortfarande ligger till grund för regeringens politik och om så inte är fallet, vilket dokument som stadgar vad som ersatt propositionen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ligger de antaganden och teoretiska utgångspunkter som beskrivs proposition fortfarande till grund för regeringens politik, eller finns det ett nyare dokument som ersatt detta?
fr · H811313 · 2020-10-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:313 Invandringen som förtjänst av (SD) till Statsrådet (MP) I en partiledardebatt som sändes av påstod statsminister att invandringen kommer att bli en förtjänst för samhället lite längre fram: ”ska ta emot, ge människor en prövning av sin asylrätt och har de sin rätt så ska de få stanna här. Det är självfallet så att om man får många som kommer till vårt land på en kort tidså är det en liten ansträngning. Då är det upp till oss att se till att dessa människor kommer i arbete och utbildning så snabbt som möjligt därför att de blir en förtjänst för samhället lite längre fram.” (Agenda, , ). Det har gått uttalandet, och samhällsutvecklingen har ännu inte gett statsministern rätt. Uppgifter från SCB visar exempelvis att endast hälften av de personer som kom till , alltså 2015, har någon form av inkomst alls som härrör från arbete och att detta dessutom inkluderar olika stöd genom arbetsmarknadspolitiska program. och , som studerat invandares självförsörjningsgrad, vilket är det mått som bör användas för att bedöma förtjänsten på samhällsnivå, har visat att endast lite drygt en tredjedel av de som kommit från och är självförsörjande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Gör statsrådet och regeringen fortfarande bedömningen att invandringen totalt sett kommer att kunna utgöra en förtjänst , och i så fall när, samt vilka åtgärder vidtar statsrådet i så fall inom sitt ansvarsområde i regeringen för att åstadkomma det?
fr · H811314 · 2020-10-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:314 Järnväg – av (V) till Infrastrukturminister (S) görs 1,4 miljoner resor mellan och , . Endast 200 000 resenärer väljer att ta tåget mellan de två huvudstäderna. Skälet till att de flesta tar flyget är att det tar att resa till från , och avgångarna är få. Med snabbare tågförbindelser skulle flygandet minska kraftigt, vilket skulle vara positivt för klimatet och utvecklingen mellan huvudstäderna. Det offentligt ägda bolaget 2.55 har utrett finansieringsmöjligheterna för en järnvägssträckning mellan och , och bolaget har kommit fram till flera kostnadseffektiva finansieringslösningar för en ny järnvägssträckning mellan och . har företrädare för den norska regeringen gett tydliga signaler om att norska Jernbanedirektoratet ska få i uppdrag att utreda finansieringen av en snabbare järnvägsförbindelse mellan och . Detta är mycket välkommet. Att kunna resa mellan och på skulle vara en vinst för de båda länderna, inte minst skulle vi snabbt kunna eliminera de utsläpp som skapas av de 1,4 miljoner flygresor som görs mellan huvudstäderna. Det vore intressant att veta om det har tagits några nya kontakter mellan den svenska och den norska regeringen efter det norska beslutet samt om även den avser att utreda en ny snabb järnvägsförbindelse mellan och . Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Vilka kontakter har den haft med den norska regeringen om –, och på vilket sätt deltar och regeringen i den utredning som Jernbanedirektoratet nu har fått i uppdrag att göra?
fr · H811315 · 2020-10-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:315 Fusk med mediestöd av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) I en granskning som ligger bakom och som har publicerats framkommer det att ett omfattande fusk ska ha skett vad gäller mediestödet. Det aktuella fallet handlar mer specifikt om en vänsterorienterad medieaktör som har tilldelats journalistikpris av , som på ett uppseendeväckande sätt ska ha tillskansat sig mediestöd på felaktiga grunder. En sorts mediestöd som medieaktören har sökt är innovations- och utvecklingsstöd, något som kan erhållas om en rad uppsatta kriterier uppfylls. Enligt den aktuella granskningen av medieaktören rör felaktigheterna i denna ansökan hur många tecken på årsbasis som man har publicerat, hur många tecken som man har publicerat på utgåvobasis, vilken typ av innehåll man har tillgodoräknat sig i ansökan med mera. Granskningen pekar på att man i ansökan har angivit en rad felaktiga uppgifter, där det inte handlar om några mindre och enstaka fel utan snarare om omfattande och systematiska fel på avgörande punkter. Det som gör det aktuella fallet än mer anmärkningsvärt är att en person som ligger bakom medieaktören och dess ansökan om mediestöd själv är ledamot i mediestödsnämnden, där beslut om att bevilja mediestöd fattas. Enligt granskningen har även den revisor som har gått igenom medieaktörens ansökan blivit föremål för ett tillsynsärende hos ; detta är kopplat till hur vederbörande har intygat att medieaktörens ansökan, trots alla omfattande brister, har varit i sin ordning. Detta uppseendeväckande fall gällande mediestödet väcker frågor om hur vanligt förekommande det är att mediestöd betalas ut på felaktiga grunder och varför ansökningar med så omfattande felaktigheter ändå kan passera kontroller. Fusk av det slag som har aktualiserats är fullständigt oacceptabelt och kan underminera allmänhetens förtroende för mediestödet och medieaktörer som mottar detta stöd. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till kultur- och demokratiminister : Hur agerar ministern för att säkerställa att mediestöd inte betalas ut på felaktiga grunder?
fr · H811316 · 2020-10-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:316 Bussning av elever av (SD) till Utbildningsminister (S) I avser utbildningsnämnden att fatta beslut om nedläggning av Frälsegårdsskolan samt Kronanskolans mellan- och högstadium i det utsatta området . Eleverna kommer att bussas till andra sidan . Politiker i har tidigare prövat konceptet med påtvingad integrering av elever genom flytt av elever från Kroksbäcksskolan till Linnéskolan 2007–2010. Det fick konsekvensen att ännu en välfungerande skola fick ordningsproblem och att många elever sökte sig därifrån. Dessutom visade det sig att eleverna trots detta inte umgicks med varandra, något som både lärare och elever vittnade om. Det stora flertalet umgicks med sina vanliga kamrater på rasterna, och när skoldagen var slut åkte de hem till sina respektive bostadsområden. I TV4-programmet uttalade sig statsrådet mycket positivt om denna bussning av elever. Jag ställer mig å andra sidan mycket negativ till densamma och beklagar att det finns skolor som fungerar dåligt i vårt land. Alla skolor ska vara bra skolor. Det våra elever och skolor behöver är inte bussning av elever utan tuff styrning, hårda krav på ordning och gott uppförande samt ett återinfört kunskapsfokus. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att elever inte ska behöva bussas mellan skolor och i stället åstadkomma en skola med tuff styrning, hårda krav på ordning och gott uppförande samt ett återinfört kunskapsfokus?
fr · H811317 · 2020-10-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:317 Regler för svensk försvarsindustri av (M) till Försvarsminister (S) (International Traffic in Arms Regulations) är regler uppställda av för att reglera export och import av varor relaterade till militärt bruk. Reglerna tolkas och hanteras av . Syftet med denna lagstiftning är att strategiska mål och utrikespolitik ska stödjas genom handelskontroll. Det finns länder som samarbetar kring militär materiel som har undantag från dessa regler, exempelvis och . Svenska företag inom försvarsindustrin som hanterar ITAR-materiel har dock svårigheter genom att de hamnar i kläm mellan svensk lagstiftning och gällande personalförsörjning. Detta beror på att exempelvis personer som har rätt kompetens och är svenska medborgare men födda utomlands inte får anställas. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Har ministern och regeringen för avsikt att vidta några åtgärder för att åstadkomma ett liknande undantag från som exempelvis och har?
fr · H811318 · 2020-10-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:318 av (S) till Näringsminister (S) röstade ja till regeringens förslag om ett system för korttidspermittering. röstade även ja till regeringens förslag om att förstärka systemet ytterligare så att arbetstiden kan minskas , . Det är mycket bra att regeringen säkerställer att ekonomin rullar även under den här typen av perioder. Många företag har drabbats hårt ekonomiskt till följd av utbrottet av coronavirus. Syftet med stödet är att drabbade företag ska kunna behålla sin personal i stället för att säga upp den och på så sätt kunna växla upp snabbt igen när läget vänder. Stödet är essentiellt för företagen och deras trygghet. besökte jag Forgex i , som även har fabriker i och som levererar detaljer till bland andra , och Leax. Forgex är ett av alla företag som har nyttjat regeringens livsavgörande stöd. Dessvärre har företaget ännu inte fått något besked om när utbetalningarna kommer. Detta har skapat oro för framtiden. Forgex väntar i på . gör sitt yttersta för en skyndsam handläggning men menar att det inte går att ge någon utbetalningsprognos för enskilda ärenden. Det finns därför ingen som kan ge några besked utöver den information som finns på webbplats. Det här gör att företagen förblir väntande utan att få klara besked om när utbetalningarna kommer. som vi fortsätter att stödja företagen är det nödvändigt att vi parallellt ser över initiativ för hur vi kan stärka ytterligare i syfte säkerställa att utbetalningarna kommer . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ser ministern på att företag får vänta på utbetalningar, och vilka insatser ska göras för att motverka detta?
fr · H811319 · 2020-10-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:319 Stöd till närstående av (SD) till Socialminister (S) Missbruk kan leda till allvarliga konsekvenser, inte bara fysiskt och psykiskt utan även socialt. Ofta leder det till att missbrukaren försummar arbete, familj och barn. Det är viktigt att rätt insatser ges till missbrukaren och dennes familj i ett tidigt stadium. Det är inte bara personer med missbruk som far illa och behöver stöd och hjälp utan även människor runt omkring. Förutom den närmsta familjen kan det även vara vänner och kollegor. Barn och anhöriga till en person med missbruk måste i ett tidigt skede få hjälp och stöd. Risken att dessa personer far illa är påtaglig, och familjer där det förekommer missbruk ska ha rätt till familjestöd från . Stödet till de anhöriga till en person med missbruksproblem måste förbättras. Enligt organisationen och Regioner (SKR) erbjuder av landets kommuner stödprogram till denna grupp. Anhöriga fyller en mycket viktig roll när en missbrukare försöker bli drogfri, och det är därför av yttersta vikt att samtliga kommuner i landet erbjuder lämpligt stöd till närstående. Det bör inrättas fler stödlinjer för att en person som är vän, kollega eller familj till en person i missbrukscirkeln ska kunna ta sig ur detta, och vårdcentraler bör också erbjuda rådgivning. Min fråga till socialminister är därför: Vad tänker ministern göra på ett nationellt plan så att närstående till en person med missbruk får den hjälp och det stöd som behövs?