ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111474 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1474 Utvidgad kemikalieskatt av (SD) till Finansminister (S) Kinaviruset utgör ett allvarligt hot mot människors liv och hälsa. Bekämpningen av virusets smittspridning har haft och har en mycket negativ effekt på företag, jobb och ekonomi. Inte minst handeln är påverkad av den minskade ekonomiska aktiviteten. Mot bakgrund av att vi befinner oss i en historisk kris med akuta problem borde regeringen göra sitt yttersta för att öka näringslivets och handelns konkurrenskraft med ambitionen att rädda så många jobb som möjligt. Men i stället har regeringen valt att, mitt under krisen, presentera en utredning om en ny skatt som riskerar att slå mot handeln – en bransch som präglats av permitteringar, varsel och konkurser. Utredningen föreslår en utvidgning av den verkningslösa kemikalieskatten till att även omfatta kläder och skor. infördes en skatt på kemikalier i elektronik för att försöka minska förekomst, spridning och exponering av farliga flamskyddsmedel. Skattenivåerna höjdes på kemikalier i elektronik . Det är en skatt med till synes obefintlig miljönytta, och få, om ens något, exempel finns på att den haft avsedd effekt på någon produkts innehållsdeklaration. De skatteintäkter som utlovats lyser med sin frånvaro, och det enda kemikalieskatten lyckats med är att driva bort jobb och skatteintäkter från . Regeringen har, med brett stöd i , vidtagit flera viktiga stödåtgärder för näringslivet under krisen vilka varit bra men otillräckliga. som ytterligare stödåtgärder krävs är det även av vikt att inga kontraproduktiva åtgärder sätts in och försvårar för redan utsatta branscher, varför jag vill ha svar från regeringen. Med anledning av det vill jag fråga finansminister : Ämnar ministern och regeringen vidta åtgärder för att gå vidare med utökningen av kemikalieskatten till att omfatta kläder och skor i linje med utredningens förslag?
fr · H7111475 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1475 Ytterligare åtgärder mot tvångsäktenskap av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag har tidigare interpellerat statsrådet kring denna fråga men ser att problemet fortfarande kvarstår i . är det sommarlov, och flera barn riskerar tyvärr att föras utomlands för att utsättas för tvångsäktenskap. Det finns ingen statistik på antalet som gifts bort, men vi vet att antalet är stort. Runt om i landet är flera unga tjejer oroliga för den kommande sommaren just på grund av detta när de i stället borde se fram emot ett härligt sommarlov. Trots att det är olagligt och förenat med straffansvar att lura in någon hemmahörande i i ett äktenskap, till och med om det sker i ett land där det inte är straffbart, döms väldigt få för det i . Flera ärenden har prövats, men finns endast två fall där någon dömts för brottet äktenskapstvång, och enligt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor är mörkertalet stort. Ingen person i ska tvingas ingå i ett äktenskap man själv inte valt. Att själv bestämma vem man ska gifta sig med är en grundläggande rättighet i . Trots det har vi kunnat se en utveckling där allt fler unga känner att de inte kan välja partner fritt. Tvångsäktenskap kränker individens mänskliga rättigheter, och brottet får inte rättfärdigas med kultur, tradition, sedvänja, religion eller så kallad heder. Lagen mot tvångsäktenskap måste skärpas ytterligare och utvisning dömas ut vid allvarligare brott för utländska medborgare. Straffet bör också stå i proportion till brottet eftersom personen som utsätts för tvångsäktenskapet faktiskt berövats möjligheten att välja sitt eget liv. Äktenskap som redan ingåtts, och det genom tvång, hot eller psykologisk misshandel, ska ogiltigförklaras. Statsrådet har tidigare meddelat att det här tillhör regeringens högprioriterade frågor. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern och regeringen vidta några åtgärder med anledning av att så få döms, och i så fall vilken typ av åtgärder?
fr · H7111476 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1476 Säkrad kompetens på våra flygplatser av (SD) till Infrastrukturminister (S) Flygbranschen drabbades som bekant tidigt av coronapandemin, och effekterna slår hårt. Många länder stängde sina gränser helt, och står flygen i princip stilla. meddelade Swedavia att man varslar 800 medarbetare och korttidspermitterar drygt 2 100. Även har tvingats ta till kraftiga åtgärder och varslar 500 av sina 1 100 anställda. Flyget är viktigt ur många aspekter. Förutom att människors resande bidrar till inspiration, innovation och ökad förståelse för andra människor och kulturer bidrar flyget till så mycket mer. Det är ett nav för viktiga leveranser till företag och privatpersoner, en övningsplats för försvaret och en möjlighet att snabbt kunna transportera organ eller människor i behov av sjukvård. Flygplatsen ser också till att vi kan ha brandflyg i luften och utbilda nya piloter. När nu varslen duggar tätt riskerar mycket av den kompetens som en flygplats besitter att gå förlorad. Om varslet inom blir verklighet, och hälften av landets flygledare sägs upp, kommer inte att klara av att ha en flygtrafik när landet öppnas upp igen. Dessutom riskerar kompetensen att försvinna utomlands. är i behov av flyg för fortsatt utveckling, och forskningen är tydlig med att flyget bidrar till arbetstillfällen och tillväxt för näringslivet. Flyget är att betrakta som samhällsviktigt. Därför vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern att verka för att behålla kompetensen på våra viktiga flygplatser?
fr · H7111477 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1477 Stöd till handels- och servicesektorn av (M) till Näringsminister (S) Sedan coronakrisens utbrott har 71 074 ansökningar om korttidspermitteringar kommit in till fram till , och totalt har en halv miljon anställda gått ned i arbetstid. I brist på andra omfattande krisstöd till företag med anledning av coronakrisen har stöd för korttidsarbete varit det många företag fått förlita sig på. Stöd för korttidsarbete är ett bra stöd för företag som snabbt får en drastisk minskning av arbetsbehov och intäkter och därför annars skulle tvingas till varsel och uppsägningar. Därför är till exempel tillverkningsindustri väl lämpat för denna typ av stöd. Andra branscher, som handel och service, har svårare att gå ned i antal arbetade timmar bara för att intäkterna faller. kan det tvärtom till och med vara så att företagen för att kunna ställa om egentligen skulle arbeta fler timmar, inte färre. Stödet för korttidsarbete gör att kostnaden per arbetad timme ökar. Beräkningar utförda av drabbade företag inom handel visar att på en månadslön på blir kostnaden per arbetad timme för arbetsgivaren är , medan kostnaden vid permittering på blir för arbetsgivaren – det vill säga högre. För många företag som på grund av befinner sig i en kris de själva inte kunnat rå över innebär därför stödet för korttidsarbete, då det inte kompletterats i tillräcklig grad med exempelvis slopade arbetsgivaravgifter eller kompensation för fasta kostnader, att färre arbetade timmar utförs till en högre kostnad. Detta trots att de drabbade företagen skulle behöva få fler arbetade timmar för att kunna ställa om och rädda jobben. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Anser ministern att stödet för korttidsarbete är ett ändamålsenligt stöd för krisande företag i handels- och servicesektorn, och kommer ministern och regeringen att vidta kompletterande åtgärder för att hjälpa handels- och servicesektorn?
fr · H7111479 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1479 Markering mot kvinnoförtrycket i av (SD) till Utrikesminister (S) gick det att läsa i om den 43-åriga . En kvinna som hade burit slöja men som tog det stora och svåra steget att kasta slöjan i ett kvinnoförtryckande där slöjan är ett lagstiftat krav. Ett land där kvinnor inte ses som lika mycket värda som männen. I stället ska kvinnan underkasta sig mannen. Listan på vad kvinnor inte får göra i är lång, då det utöver skrivna lagar också finns ett antal oskrivna lagar som isolerar och förtrycker kvinnorna. påstår sig bedriva en feministisk utrikespolitik men har vid flertalet tillfällen inte tagit avstånd från kvinnoförtryck. I stället valde vid ett besök i att inte ta avstånd utan i stället ta på sig slöjan, som är en symbol för förtryck. Att agera på det sättet hjälper inte de kvinnor som drabbas av regimens förtryck, tvärtom. Att påstå att det inte hade blivit några samtal om man inte hade haft slöjan på sig håller inte. måste ta ansvar och tydligt visa att kvinnoförtryck inte är rätt. Man ska aldrig vika ned sig för en förtryckarregim. Tyvärr har gjort det vid ett flertal tillfällen i stället för att stå upp för kvinnors rätt till sina egna kroppar och val i livet. Ytterligare ett fall där inte tydligt markerat mot det kvinnoförtryck som bedriver var när utrikesminister kom till och dåvarande utrikesminister (S) valde att inte skaka hand med honom. Shaparak Shajarizadeh har utsetts till en av världens 100 mest inflytelserika kvinnor – och hon riktar skarp kritik mot så kallade feministiska regering. Utöver Shaparak Shajarizadeh nämner artikeln i flera andra kvinnor som modigt valt att stå upp för kvinnor. Tyvärr leder dessa heroiska handlingar oftast till sådant som fängelsestraff, misshandel eller stening till döds. För Shaparak Shajarizadehs del ledde det till fängelsestraff, misshandel och till slut flykt till . Hennes advokat, som hjälpte henne så att hon till slut släpptes mot borgen, dömdes till fängelse och 144 piskrapp. I handlingsplanen för feministiska utrikespolitik, som släpptes , går det att läsa: ”Den feministiska utrikespolitiken ska genomsyra hela utrikesförvaltningens verksamhet, och bidra till global jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna.” Dessa ord är självklart jättebra på papper men verkningslösa om inte lever upp till dem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Anser sig ministern ha markerat tillräckligt mot kvinnoförtryck, och vad ämnar ministern göra i fortsättningen för att hjälpa de kvinnor som drabbas i det kvinnofientliga ?
fr · H7111480 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1480 och solceller av (C) till Infrastrukturminister (S) Elmarknaden genomgår nu en förändring, från ett fåtal större producenter till allt fler mindre. För att nå målet om ett helt förnybart elsystem krävs ett brett engagemang från hela samhället. Fler och fler väljer att investera i egna solceller, och antalet mikroproducenter väntas fortsätta öka stadigt . En stor andel av den solelproduktion som finns i kommer från småskaliga anläggningar. Det finns exempel på där solceller med optimerare skapat störningar på olika typer av radiosändare. Exempelvis har haft problem med en mast utanför . Det finns ett knappt dussin fall rapporterade, och den gemensamma nämnaren är optimeraren. Optimeraren är dock ingen nödvändig del för solcellerna. Man bör inte påstå att alla solcellsanläggningar ger störningar, men det kan bli problem i vissa fall, enligt . Trots att felet är identifierat och standardisering och riktlinjer håller på att tas fram går ut och kräver förbud för samtliga solceller. Myndigheten vill se ett skyddsavstånd mellan solcellsanläggningar och luftfartens flygledningssystem. Alternativet är en utredning i varje enskilt fall som visar att störningar inte kommer att ske. Detta trots att det inte finns några kända fall av sådana störningar för flygkommunikationen. Att ställa krav på vilken teknik som används, exempelvis att icke störningsfria optimerare inte får nyttjas, är rimligt. Att kräva totalt förbud eller omfattande utredningar är däremot inte rimligt. Det rimmar dessutom illa med januariavtalets skrivningar att det ska bli enklare och mer lönsamt med förnybar el för eget bruk. Jag vill mot denna bakgrund fråga infrastrukturminister : Har ministern för avsikt att agera för att kraven från på att förbjuda solceller inom en viss radie från flygledning, oavsett vilken teknik som används, ska ändras?
fr · H7111481 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1481 Förenklad process för omställningsstödet av (M) till Finansminister (S) I remissvaren på regeringens proposition gällande omställningsstödet lyfter flertalet remissinstanser att hanteringen både för företag och för är för administrativt krävande och för osäker. menar exempelvis att det är oklart för både myndigheten själv och för företag som ska söka stödet på vilka grunder bedömningar ska göras, vilket försvårar en snabb och effektiv hantering. saknar dessutom både resurser och tid för att hantera processen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förenkla och förtydliga processen för omställningsstödet?
fr · H7111482 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1482 Omställningsstöd till nya och växande företag av (M) till Finansminister (S) Coronakrisens effekter på svensk ekonomi har utlöst en rad med konkurser, och osäkerheten är stor om hur det ska gå för många företag. De ekonomiska konsekvenserna av restriktionerna i samhället kommer vi förmodligen att få leva med framöver, och det kommer att ha påverkan på svensk konkurrenskraft. Särskilt oroande är det för nystartade företag och de företag som befinner sig i ett expansivt skede och kan ha en betydande omsättningstillväxt. Nya företag som inte existerade kan med de förslag som regeringen lagt fram inte ta del av omställningsstödet. Inte heller de företag där det skett en stor ökning av omsättningen efter . Restriktionerna till följd av coronaviruset riskerar alltså att leda till att många livskraftiga unga företag som annars hade klarat sig väl och bidragit till tillväxt och konkurrenskraft nu riskerar att gå under som en följd av hur de nuvarande reglerna för omställningsstödet ser ut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att även inkludera nystartade företag och företag som varit inne i ett expansivt skede så att de kan ta del av omställningsstödet?
fr · H7111483 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1483 Säkerställande av sänkta hyreskostnader för landets företag av (M) till Näringsminister (S) En av åtgärderna som regeringen har presenterat för företag som drabbats av konsekvenserna av coronaviruset är ett hyresstöd där en fastighetsägare som reducerar hyran för ett drabbat företag kompenseras med hälften av hyresreduktionen av staten. Enligt en medlemsundersökning från branschorganisationen kan det dock konstateras att hyresstödet inte nått fram till drabbade verksamheter i nämnvärd omfattning. Enligt undersökningen har av företagen som tappat av sin omsättning fått en reduktion av hyran av sin fastighetsägare. Regeringen och näringsministern har varit tydliga i sin uppmaning att fastighetsägare bör sänka hyrorna för drabbade företag. Det är därför av stor vikt att så sker. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Hur avser ministern att säkerställa att fler fastighetsägare sänker hyrorna för företag som drabbats hårt av coronavirusets effekter på näringslivet?
fr · H7111484 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1484 Risk att omställningsstödet utelämnar hyressänkning för företag av (M) till Näringsminister (S) Regeringen har presenterat ett förslag till omställningsstöd för svenska företag. Stödet innebär att företag vars sammanlagda nettoomsättning för understeg av den sammanlagda nettoomsättningen för kan få finansiellt stöd . De fasta kostnader som avses i regeringens förslag är exempelvis kostnader för hyra och leasing. För många företag är kostnader för hyra en av de största kostnaderna att uppbära. Hyreskostnader för företag är redan föremål för statligt stöd. En hyresvärd som sänkt den fasta hyran för hyresgäster i vissa utsatta branscher till kommer att kunna söka stöd för att kompensera en del av nedsättningen. Inom handeln finns det dock tecken på att det genomförda hyresstödet inte används i nämnvärd omfattning. Enligt en medlemsundersökning från branschorganisationen har av företagen som tappat av sin omsättning fått en reduktion av hyran av sin fastighetsägare. En effekt av det nu föreslagna omställningsstödet skulle kunna vara att fastighetsägare blir mindre angelägna att sänka hyror för krisdrabbade företag. Detta då det kan anses troligt att företagen i stället kan få omställningsstöd att betala full hyra med. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Hur avser ministern att säkerställa att företag som erhåller omställningsstöd även ges möjlighet till hyressänkning från hyresvärden?
fr · H7111486 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1486 Tjänstemannaansvar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det har gått riktade ett tillkännagivande till regeringen om att se över införandet av ett tjänstemannaansvar. Närmare bestämt klubbades beslutet i . har närapå ingenting hänt, och först har regeringen återkommit med nya direktiv. Dessa direktiv skiljer sig dock från riksdagsbeslutet som grundar sig på hur ett tjänstemannaansvar kan se ut snarare än om vi skulle behöva ett tjänstemannaansvar. var mer än tydlig i denna fråga: Det behövdes ett tydligare och utvidgat straffansvar för tjänstefel i den offentliga förvaltningen. Införandet av ett tjänstemannaansvar skulle dels förbättra medborgarnas rättssäkerhet men kanske främst öka allmänhetens förtroende för det offentliga . I takt med att allt fler svenskar avlider till följd av blir vi påminda om vikten av ett högt förtroende för det offentliga samhället och hur viktigt det är att offentliga tjänstemän agerar som vi kan förvänta oss. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är det ministerns ställningstagande att direktiven motsvarar vilja avseende hur direktiven skulle se ut, och hur avser ministern att gå vidare med frågan om tjänstemannaansvar – kan vi förvänta oss ett lagförslag från regeringen?
fr · H7111487 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1487 Tilläggsdirektiv till utredningen om arbetskraftsinvandring av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) presenterade sina förslag om arbetskraftsinvandringen . Våra förslag värnar och vårdar en viktig liberal reform. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om åtgärder för att attrahera internationell kompetens och motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare (dir. 2020:8). Direktiven till utredningen lämnade dock en del att önska. Tillsammans med och lade fram ett utskottsinitiativ i socialförsäkringsutskottet om att ge utredningen i uppdrag att komma med förslag för att stoppa kompetensutvisningarna, skärpa straffen för arbetsgivare som utnyttjar systemet, vid behov införa en ny brottsrubricering, ge arbetstagare som utnyttjas rätt till skadestånd samt införa en ordning där anställningskontraktet ska bifogas vid ansökan till . En majoritet i beslutade att tillkännage för regeringen att besluta om de nya direktiven för utredningen. Regeringen har ännu inte meddelat tilläggsdirektiv i enlighet med beslut. Att få stopp på utvisningar som sker på grund av brister eller avvikelser som är försumbara och ursäktliga blir särskilt viktigt för de arbetstagare och arbetsgivare som hanterar konsekvenserna av covid-19. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer regeringen att följa uppmaning och i så fall när avser statsrådet att besluta om tilläggsdirektiv till utredningen om arbetskraftsinvandring?
fr · H7111488 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1488 Kostnader och tidsåtgång för ansökan om omställningsstöd av (M) till Näringsminister (S) Regeringen har föreslagit ett omställningsstöd för företag som fått minskad omsättning som en följd av covid-19-pandemin. Omställningsstödet kan ges till företag vars sammanlagda nettoomsättning för understeg av den sammanlagda nettoomsättningen för , om omsättningsminskningen är orsakad av spridningen av sjukdomen covid-19. Det är positivt att regeringen till slut, efter att drivit frågan i finansutskott, valt att gå fram med stöd till företag som tappat omsättningen på grund av pandemin. Regeringens förslag har remitterats till berörda myndigheter och organisationer. Remissinstanserna har återkommit med synpunkter på förslaget. En aktör som riktar skarp kritik mot regeringens förslag är organisationen , som är en branschorganisation inom redovisning, revision och rådgivning. Far menar att kravet på revisorsintyg för att ansöka om stöden är för omfattande. Enligt förslaget måste ett företag som ansöker om omställningsbidrag med bifoga ett skriftligt och undertecknat yttrande från en auktoriserad eller godkänd revisor alternativt ett registrerat revisionsbolag. Detta ska baseras på en revision. Far menar att en sådan revision innebär ett omfattande arbete, vilket är både dyrt och tidskrävande för företagen. Det är inte rimligt att företag som drabbats av stora konsekvenser på grund av coronapandemin ska åläggas tidskrävande och kostsamma bördor för att ha möjlighet att erhålla det föreslagna omställningsstödet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Har ministern för avsikt att minska den administrativa bördan för företag som ansöker om omställningsstöd och i så fall, på vilket sätt?
fr · H7111489 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1489 Olika effekter av sänkta arbetsgivaravgifter beroende på företagens organisation av (M) till Finansminister (S) har rapporterat om att företagare och branschorganisationer kritiserar regeringens tidsbegränsade nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Företrädare för restaurangbranschen och handeln menar bland annat att stöden till företagen kan slå olika beroende på hur företag är organiserade. antog regeringens förslag om en tidsbegränsad nedsättning av socialavgifterna. Det innebär att arbetsgivaravgifterna sänks mellan och . För att ge en motsvarande lättnad till enskilda näringsidkare införs även en nedsättning av egenavgifterna. Nedsättningen gäller för upp till 30 anställda per företag och upp till en lönesumma om per anställd och månad. Begränsningen som innebär att nedsättningen gäller för upp till 30 anställda leder till att stödet slår olika beroende på hur företag organiserar sig. Till exempel kan ett företag som organiserat sig i ett enda bolag inte ta del av nedsättningen för fler än 30 anställda. kan flera konkurrenter inom samma bransch som har privata franchisetagare under ett gemensamt varumärke ta del av nedsättningen i större omfattning. Detta exemplifieras inom restaurangnäringen, där vissa snabbmatsrestauranger drivs som ett bolag och andra drivs med hjälp av franchisetagare. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Hur avser ministern att säkerställa att nedsättningen av arbetsavgifter inte ska snedvrida konkurrensen mellan företag som organiserat sig på olika sätt?
fr · H7111490 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1490 Tidsbegränsad nedsättning av socialavgifterna av (M) till Finansminister (S) antog regeringens förslag om en tidsbegränsad nedsättning av socialavgifterna. Det innebär att arbetsgivaravgifterna sänks mellan och . För att ge motsvarande lättnad till enskilda näringsidkare infördes även en nedsättning av egenavgifterna. Att säsongsföretag anställer runt – eller kanske till och efter – är inte ovanligt för att stärka upp under högsäsong. innebär detta att dessa företag drabbas inte bara av en ovanligt dålig säsong utan också av höjda sociala avgifter. Min fråga till finansminister : Avser ministern att förlänga perioden med sänkta sociala avgifter över sommaren för att underlätta för de företagare som är beroende av sommarsäsongen?