ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111918 · 2020-08-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1918 Samhällsekonomiska konsekvenser av brottsligheten av (M) till Finansminister (S) I stort sett drabbas av mycket grova brott. I parallellsamhällen frodas organiserad brottslighet och klansystem. I vardagen upplever människor stor otrygghet när gängen gör anspråk på hela stadsdelar och rena avrättningar sker på öppen gata. Otryggheten påverkas också av rån, inbrott och annan kriminalitet. Mest drabbade är de som utsätts för brotten. Men även vänner, familj och hela det kringliggande samhället drabbas hårt. Vid sidan av det personliga lidandet drabbas också ekonomin av brottsligheten. De direkta kostnaderna för rättsväsen, polis och fängelseplatser är kända, men de indirekta kostnaderna riskerar att vara ännu större. När brottsligheten kopplar grepp om hela stadsdelar försvåras eller omöjliggörs ett lokalt näringsliv. Investeringar riskerar att utebli när otryggheten är stor. För varje människa som drabbas av brott och för varje barn som rekryteras till organiserad brottslighet riskerar samhället gå miste om arbetsinsatser och belastas med kostnader för till exempel vård och socialtjänst. Min fråga till finansminister är därför: Hur höga uppskattar ministern att de samhällsekonomiska kostnaderna för brottsligheten är och vilka offentligfinansiella konsekvenser uppskattar ministern att den få, och hur det påverkar ministerns avsikt att utreda frågorna ytterligare?
fr · H7111919 · 2020-08-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1919 Migrationspolitikens påverkan på budgeten av (M) till Finansminister (S) Regeringen har misslyckats med att sluta en bred migrationspolitisk överenskommelse. De stora åsiktsskillnaderna inom Socialdemokraterna och mellan Socialdemokraterna och omöjliggör en blocköverskridande migrationspolitik, enligt flera bedömare. Onekligen har stora migrationsåtagande satt press på de offentliga finanserna. I frånvaro av en överenskommelse förblir kostnaderna höga, som det fortsätter att råda osäkerhet kring kostnadsutvecklingen. Min fråga till finansminister är därför: Hur påverkar osäkerheten kring migrationspolitiken ministerns bedömning kring behovet av säkerhetsmarginaler och budgeteringsmarginaler i statens budget för åren framöver?
fr · H7111920 · 2020-08-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1920 Växande vårdköer med anledning av coronapandemin av (M) till Socialminister (S) Många av de stora problem stod inför innan pandemin bröt ut har i krisens spår vuxit och är nu än större problem. Ett av dessa är de växande vårdköerna. beräknas 185 000 personer vänta på en operation. Bakom varje siffra finns en människa och en familj med smärta och stor oro och ångest som växer i och med ovissheten kring när operation kan ske. som vårdskulden växer finns en oro för hjältarna som arbetar inom vården. De som arbetar inom vården har befunnit sig i frontlinjen för den kris vi befunnit oss i sedan pandemins utbrott. Oron över att själva bli smittade av viruset, stressen över att inte räcka till och ovisshet kring arbetsbelastning och hur länge krisen kommer att pågå har troligtvis tärt på anställda inom vården och deras familjer. Det behövs en tydlig plan för att snabbt minska och bli av med vårdskulden och det lidande den medför för så många människor. Med anledning av detta önskar jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att kraven i den nationella vårdgarantin efterlevs?
fr · H7111921 · 2020-08-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1921 stöd till av (M) till Statsrådet (MP) som stat plågas svårt av den fruktansvärda explosionen i hamn för sedan. Initialt talades det om över hundra döda och tusentals skadade. Uppgifter i medierna gör nu gällande att över 300 000 personer på olika sätt kan vara drabbade och påverkade av det inträffade. Helt naturligt har en hel omvärld markerat vilja och intresse att bidra med akut hjälp. genomfördes en internationell givarkonferens i vilken även statsminister deltog. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har utlovat stöd. Och statsrådet twittrade själv : ”satsar nu via Sida 4,8 miljoner till Röda Korset för insatser direkt till ambulanser och sjukvårdsinsatser”. uppgår utgiftsområde 7 i statsbudgeten (Internationellt bistånd) till . De summor som presenterats från svensk sida i akut hjälp och stöd till en starkt behövande nation kan ju i sammanhanget anses en smula blygsamma. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen för avsikt att ge en samlad bild av det stöd och de ekonomiska nivåer är villigt att stödja med som akut hjälp till följd av den tragiska explosionen i hamn och den svåra skada nationen därmed tillfogats?
fr · H7111922 · 2020-08-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1922 Fusk och övergrepp vid presidentvalet i av (M) till Utrikesminister (S) Presidentval genomfördes i . Det finns massivt med vittnesmål om hur demokrater och oppositionella motarbetats samt hur andra kandidater än den sittande presidenten haft svårt att genomföra sina kampanjer. Trots aktiva försök från myndigheterna att stoppa och förhindra har tiotusentals medborgare på olika sätt visat sin vilja att stå på det öppna samhällets sida. I likhet med tidigare genomförda val i har också demonstrationer och andra meningsyttringar som följt på fusket resulterat i sammandrabbningar, våld och gripanden. har försökt markera något slags oberoende gentemot , och från EU:s och enskilda medlemsstaters sida har visats intresse att försöka normalisera förbindelserna med landet. Utrikesminister var själv tillsammans med sin kollega från på besök i huvudstaden så sent som . Det finns all anledning för omvärlden att markera mot själva valfusket och övergrepp mot mänskliga fri- och rättigheter både före och efter . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern att ska agera, ensamt och tillsammans med andra, för att markera mot fusket och övergreppen i samband med presidentvalet och därmed tydliggöra att den kurs under sin president slagit in på omöjliggör en på alla sätt normal relation med EU?
fr · H7111923 · 2020-08-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1923 Kapacitet för utökat antal utvisningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har en organisation som är dimensionerad för att genomföra ungefär 5 000 utvisningar enligt ett inslag i SR:s Ekot , och de har minskat drastiskt enligt samma inslag. utvisades drygt 1 300 personer. De allra flesta – – återvände hem med reguljärflyg. har det bara varit möjligt att utvisa 372 personer. Statsrådet har sagt till SVT att uppemot 80 000 personer kan komma att utvisas från . Med en utvisningstakt på 5 000 personer så skulle det i en normalsituation ta att genomföra dessa. Man kan också anta att det under dessa tillkommer nya personer som ska utvisas. Det är inte en hållbar situation eftersom personer som inte har rätt att vistas i ska lämna vårt land . Min fråga till justitie- och migrationsminister lyder därför: Vad har ministern för plan och budget för att utöka kapaciteteten för antalet utvisningar från ?
fr · H7111924 · 2020-08-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1924 Stöd till enskilda firmor av (M) till Näringsminister (S) Runt hälften av är enskilda firmor. De drivs av företagare som ofta är kvinnor och av företagare inom många olika branscher. Enskilda firmor har till stor del ställts utanför de stödpaket som presenterats. En bransch där enskilda firmor är väldigt vanligt förekommande är den mycket hårt drabbade kultur- och eventbranschen. riktade en uppmaning till regeringen om att skyndsamt återkomma med förslag om krisstöd till enskilda firmor. Regeringen har ännu inte återkommit till . Med anledning av detta önskar jag fråga näringsminister : När avser ministern att presentera ett stöd för enskilda firmor så som har tillkännagett till regeringen?
fr · H7111925 · 2020-08-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1925 Regeringens kunskap om hatbrott av (SD) till Statsrådet (MP) Regeringen tillsatte ett kommitté för att utreda bland annat hur ett förbud mot rasistiska organisationer kan se ut. uttalade statsminister i sociala medier att hans regering avser att sätta frågan i fokus . I sitt meddelande gör statsministern några påståenden: dels att rasistiska ”strukturer och idéer” är vanligt förekommande i , dels att den våldsbejakande högerextremismen är ett växande problem med ett ökat hot om attentat och våldsbrott som följd, dels att personer i utsätts för diskriminering . Att förbjuda deltagande i organisation är ett starkt ingrepp i den grundlagsstadgade föreningsfriheten, även om det motiveras med i och för sig lovvärda skäl, vilket bekräftats i tidigare utredningar om straffansvar för deltagande i kriminell konspiration och terrororganisationer. Ett sådant förbud måste alltid motiveras av ett klart och tydligt behov. beslutade regeringen om första nationella plan mot rasism och hatbrott där det fastslogs att det behövs mer kunskap, utbildning och forskning. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilken grund finns det för statsministerns påstående att rasistiska strukturer och idéer är vanligt förekommande i och kan statsrådet redogöra för resultatet av den nationella planen mot rasism och hatbrott, exempelvis med avseende på kunskapsläget när det gäller omfattningen av domstolarnas användning av straffskärpningsgrunden i 29 kap. 2 § 7 och hur många av dessa brott som i så fall begicks inom ramen för verksamhet knuten till en rasistisk organisation?
fr · H7111926 · 2020-08-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1926 Regeringens kunskap om diskriminering av (SD) till Statsrådet (MP) Regeringen tillsatte ett kommitté för att utreda bland annat hur ett förbud mot rasistiska organisationer kan se ut. uttalade statsminister i sociala medier att hans regering avser att sätta frågan i fokus . I sitt meddelande gör statsministern några påståenden: dels att rasistiska "strukturer och idéer" är vanligt förekommande i , dels att den våldsbejakande högerextremismen är ett växande problem med ett ökat hot om attentat och våldsbrott som följd, dels att personer i utsätts för diskriminering . Att förbjuda deltagande i organisation är ett starkt ingrepp i den grundlagsstadgade föreningsfriheten, även om det motiveras med i och för sig lovvärda skäl, vilket bekräftats i tidigare utredningar om straffansvar för deltagande i kriminell konspiration och terrororganisationer. Ett sådant förbud måste alltid motiveras av ett klart och tydligt behov. beslutade regeringen om första nationella plan mot rasism och hatbrott där det fastslogs att det behövs mer kunskap, utbildning och forskning. Jag vill därför fråga statsrådet : Kan statsrådet redogöra för resultatet av den nationella planen mot rasism och hatbrott, exempelvis med avseende på kunskapsläget när det gäller hur många personer som fälls för brottet olaga diskriminering, hur många som tilldömts diskrimineringsersättning i tvistemål samt hur många av målsägandena/kärandena som var afrosvenskar?
fr · H7111927 · 2020-08-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1927 Utbyggnaden av av (SD) till Infrastrukturminister (S) I ett svar på min fråga (2019/20:1593), om satsning på utbyggnad av ska göras i enlighet med tidigare löften och färdplan eller om man kommer att lägga ned satsningen i enlighet med det som företrädare framfört, svarade infrastrukturministern att "har konstaterat att det inte finns behov av ytterligare kapacitetsutbyggnad i form av rullbana på ". Bakgrunden till min frågeställning var att Socialdemokraterna och gett olika besked om huruvida ska byggas ut som planerat eller inte. Vid en pressträff uppgav finansmarknadsminister (MP) att regeringen var överens om att inte gå vidare med en utbyggnad av kapacitet. Detta tillbakavisades dock kort därpå av näringsminister (S). rapporterar att enligt ett PM från förhandlingarna mellan regeringspartierna om stödpaketet var man eniga om formuleringen att ingen ny landningsbana behövs ””. En källa med insyn i förhandlingarna säger till tidningen att S och MP har kommit överens om att ”inte ta något beslut” i frågan. Det är därför intressant att veta vad infrastrukturministern menar med "" eftersom detta kan innebära i stort sett vad som helst. Stämmer det att man kommit överens om att ”inte ta något beslut” i frågan, som rapporterar om? I så fall kan alltså "" i teorin betyda väldigt . Detta skulle innebära ett solklart brott mot tidigare uttalade löften från Socialdemokraterna. Av denna anledning vill jag fråga infrastrukturminister : Vilket tidsspann menar ministern med ""?
fr · H7111928 · 2020-08-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1928 Minnesdag för kommunismens offer av (SD) till Utrikesminister (S) I ett svar på undertecknads fråga (2019/20:1842), om varför kultur- och demokratiministern inte har verkat för att regeringen i sitt demokratiarbete har infört en svensk minnesdag tillägnad kommunismens offer, skriver ministern att "många av de minnesdagar som uppmärksammas i och i andra delar av världen har initierats av () och dess fackorgan (bl.a. och )". Hon nämner högtidlighållandet av Förintelsens minnesdag som ett sådant exempel. Det är dock inte bara nationalsocialismen som skördat miljontals människoliv. En annan socialistisk ideologi som orsakat miljontals offer är kommunismen. Trots att kommunismen skördat fler människoliv (man beräknar 63–93 miljoner människor) än nationalsocialismen har detta fått avsevärt mindre uppmärksamhet, och de som fallit offer för denna avskyvärda ideologi har inte hedrats på samma sätt. Både nationalsocialism och kommunism är totalitära ideologier som bör förpassas till historiens skräphög. Skillnaden mellan dessa ideologier är bara grader i helvetet. En minnesdag för kommunismens offer borde därför vara lika viktig och självklar att införa. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Kan ministern tänka sig att ta initiativ inom för att initiera en global minnesdag för kommunismens offer i likhet med Förintelsens minnesdag?
fr · H7111929 · 2020-08-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1929 Svenskt bistånd till Islamic Relief av (SD) till Statsrådet (MP) Undertecknad har i tidigare frågor till statsrådet lyft fram nättidningen avslöjanden om att svenskt bistånd går till islamistiska Muslimska biståndsorganisation och dess olika underorganisationer (frågorna 2019/20:1898 och 2019/20:1913). Islamic Relief är en av Muslimska två tongivande biståndsorganisationer. Den andra, , leds i av den tidigare bostadsministern men ingår inte i den statliga biståndsorganisationen urval av civilsamhällesorganisationer att kanalisera bistånd genom. Ledarsidorna har tidigare kunnat redovisa hur Sida inlett ett samarbete med Islamic Relief för situationen i . avslöjas, ur en mejlkorrespondens som Ledarsidorna tagit del av, att också inlett samarbete med Islamic Relief . Att kanaliserar bistånd genom Islamic Relief är inte något som tidigare är känt för en bredare allmänhet. Projektet är ett av de mindre och omsätter endast , vilket är modest i biståndssammanhang. Islamic Relief har dock varit en problematisk partner historiskt. Den amerikanska kristna biståndsorganisationen , som är aktiv i och som samarbetar med som partner, har arbetat med både den tidigare regeringschefen, den radikala islamisten , och med Islamic Relief. har begärts häktad för krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten av den . uppges själv ha deltagit i Islamic Reliefs styrelsemöten och krävt att World Vision skulle inleda samarbetet med Islamic Relief. World Vision är en av de största välgörenhetsorganisationerna i världen och finns i nästan 100 olika länder. listas den som den artonde största välgörenhetsorganisationen i (2019). Organisationen omsätter mer än finansierat genom den amerikanska biståndsmyndigheten och genom privata donationer. Ledarsidorna rapporterar att enligt amerikanska underrättelsekällor slussade Islamic Relief, under tid som statschef , pengar vidare till nätverk av terrorgrupper. World Vision var, visar det sig i en kartläggning som den amerikanska tankesmedjan genomfört, fullt medvetna om dessa kopplingar men hävdade offentligt trots detta att de inte visste något. US Treasury, som gjorde utredningen, pekar dock på motsatsen vilket framgick i olika pressmeddelanden. World Visions verksamhet har, bland andra, föranlett president att agera för att ställa hårdare krav på de NGO:er som uppbär amerikanska statsbidrag. President har aviserat krav på organisationerna att helt stryka de religiösa inslagen i sin verksamhet för att ha möjlighet till fortsatt statsfinansiering. har sedan regeringsskiftet inlett ett allt tydligare samarbete med Islamic Relief, antingen via Sida eller via World Vision som ett av flera möjliga mellansteg. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att vidta åtgärder för att stoppa svenskt bistånd till Islamic Relief , och hur ser dessa åtgärder i så fall ut?
fr · H7111931 · 2020-08-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1931 Kurs för möjligheter till återvändande av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I ska asylsökande direkt efter ankomst till landet gå en obligatorisk kurs i vilka möjligheter som erbjuds för ett återvändande till hemlandet ifall det blir ett avslag. För att vägleda migranterna genom detta har man också skapat en ny myndighet, Hjemrejsestyrelsen. Den socialdemokratiske utlännings- och integrationsministern invigde den nya myndigheten. Hjemrejsestyrelsen beskrivs som central i den danska regeringens ambitioner för att se till att migranter med avslag reser hem. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Skulle ministern kunna tänka sig att föreslå att inför liknande åtgärder som med obligatorisk kurs i vilka möjligheter som erbjuds för ett återvändande till hemlandet?
fr · H7111932 · 2020-08-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1932 Stöd till av (SD) till Statsrådet (MP) Hur avser regeringen att stötta förutom med ? är beläget i centrum. Landets största befolkningsgrupper är kristna och shiiter, men förutom dessa och andra grupper som bott mycket länge i landet finns även en stor grupp huvudsakligen sunnitiska palestinska flyktingar som framför allt härstammar från det förlorade kriget . finns tolv officiella palestinska flyktingläger i , och enligt Unrwa bor 475 000 registrerade palestinska flyktingar i landet. När Unrwa skapades var det just för att ta hand om palestinska flyktingar tills de , som det tänktes, skulle kunna återvända till sina tidigare hem. Den libanesiska regeringen betraktar därmed palestinierna som blott tillfälliga gäster i landet. i ljuset av av konflikter har Unrwa därmed bidragit till att både skapa och bibehålla en situation där en stor del av palestinierna i ser ett utplånande av som nödvändigt för att få fulla medborgerliga rättigheter. har detta resulterat i beskjutningar av från palestinska läger i med ty åtföljande stridsåtgärder från sida. Även inbördeskrig 1975–1990 orsakades till icke liten del av närvaron av denna stora men marginaliserade och permanentade flyktinggrupp i landet. har även hamnat mitt i den ökade polariseringen mellan shia och sunni. Efter mordet på förre premiärministern 2005, och som ett resultat av det , förefaller inflytande i ha minskat medan har ökat. Detta ökar betydligt risken för konflikter i regionen, såväl mellan muslimska stater som med . har en haltande men fungerande demokrati, och konstitutionen har alltsedan 1943 tillerkänt de olika folkgrupperna och religionerna i landet reellt inflytande. Ett som förmår hämta sig från den nuvarande ekonomiska krisen med bibehållen och stärkt demokrati kan minska spänningarna i landet samt även bidra till minskad risk för att landet enbart blir en bricka i spelet mellan regionens starka makter. I ett som blir alltmer polariserat bör få hjälp från demokratiska länder för att kunna återfå sin roll som ett positivt exempel. Det ligger därför i såväl som EU:s intresse att stötta så att landet kommer ur de senaste årens ekonomiska kris. Detta har blivit ännu mer aktuellt efter de explosioner som förstörde hamn. Regeringen har aviserat att via Röda Korset kommer att bidra med för att lindra konsekvenserna av olyckan. Denna relativt snabba respons är positiv, men beloppet måste betraktas som alldeles för litet, givet nyckelroll i regionen. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser regeringen att göra för att ska bidra i större utsträckning än med de som har aviserats efter explosionen i hamn, för att stärka ekonomi, demokrati och oberoende gentemot regionala stormakter dels kortsiktigt, dels mer långsiktigt?
fr · H7111933 · 2020-08-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1933 Nationell väntelista av (SD) till Socialminister (S) Redan före covid-19-pandemin brottades i stort sett samtliga av landets regioner med långa vårdköer och stora ekonomiska underskott. Pandemin har i sin tur resulterat i att vård skjutits upp och att operationer har ställts in. långa vårdköer har klassats som bland de längsta i , och konsekvenserna av covid-19 kommer att resultera i en enorm vårdskuld framöver, då hundratusentals människor nu väntar på sina operationer. För att hantera vårdskulden på ett mer effektivt och jämlikt sätt finns det behov av att staten tar ett tydligt ansvar. Ett verktyg för att förbättra tillgången till vård, och för att motverka ojämlikheter mellan regioner, är att inrätta en nationell väntelista. Genom att tilldela mandat att samordna vårdköerna, och starta arbetet med en nationell väntelista, skulle vårdskulden kunna hanteras på ett mer effektivt sätt. Med anledning av detta vill jag därför fråga socialminister : Avser ministern att tilldela mandat att samordna vårdköerna och påbörja arbetet med en nationell väntelista?
fr · H7111934 · 2020-08-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1934 Ojämlik tillgång till antikroppstestning av (M) till Socialminister (S) Alltsedan coronapandemin slog till mot har det blivit tydligt att det råder stor ojämlikhet mellan invånarna i vårt lands olika delar vad gäller tillgång och rätt till att bli testad för pågående covid-19-infektion och till antikroppstest. har aviserat att man bedömer att ett positivt antikroppstest ökar möjligheten till umgänge med framför allt närstående, vilket kan vara särskilt betydelsefullt för personer och personer som tillhör en riskgrupp. De kan också i större utsträckning träffa närstående, såsom familj och vänner, som har antikroppar även om de själva inte har det. Rätten att ta reda på om man har antikroppar mot covid-19 är betydelsefull för många människors frihet och psykiska välmående i en svår tid som denna. Trots detta är alltså inte tillgången och rätten till antikroppstest densamma för alla – det beror illa nog på var i man bor. I exempelvis har alla invånare rätt att avgiftsfritt testa sig för antikroppar, medan testning bland allmänheten i inte ens kommit igång; starten planeras till tidigast och mot en egenavgift om . De regionala skillnaderna i landet är ett verkligt problem. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska ojämlikheten bland invånare avseende tillgång och rätt till antikroppstest för covid-19?
fr · H7111935 · 2020-08-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1935 En säkrad tillgång till vaccin av (SD) till Socialminister (S) var ett framgångsland inom läkemedelsindustrin; är läget annorlunda. Som det ser ut nu befinner vi oss i en osäker beroendeställning, både vad det gäller vaccin och läkemedel. Vid stora smittutbrott har avtal, så kallade pandemivaccingarantier, som innebär att vi betalar stora summor pengar för en garanti till vaccin om behov föreligger. Det har tidigare funnits planer på statlig tillverkning av vaccin, något som skulle kunna innebära en säkrare tillgång och vara en mer ekonomiskt hållbar lösning. Dagens metod, där vi reserverar produktionskapacitet hos internationella producenter, är därför aktuell att se över. Forskning inom det medicinska området är också mycket betydelsefullt för den framtida utvecklingen, och det är angeläget att det blir ett prioriterat område nationellt. Den globala vaccinmarknaden kan numera liknas vid ett monopol som tillhör ett fåtal producenter. Under rådande covid-19-pandemi har vi sett att kontrakt och avtal tappar sitt egentliga värde internationellt, och därför kan en statlig vaccintillverkning även ha säkerhetsmässiga fördelar för vårt land. Av ovanstående anledningar vill jag därför fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att utreda möjligheten till en statlig vaccintillverkning på nytt?