ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7121623 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på riksdagsfråga 2019/20:1623 av (SD) bistånd till Unrwa har frågat mig varför den fortsätter att ge finansiellt bistånd till för palestinska flyktingar (Unrwa) som lär ut våldsbejakande extremism samt ger flyktingstatusen i arv. Unrwa bistår över 5,6 miljoner palestinska flyktingar i , , och med humanitärt stöd. Organisationen tillhandahåller bland annat skolgång för över en halv miljon barn, sjukvård för över 3 miljoner flyktingar, mat- och livsmedelstödsprogram för de mest utsatta flyktingarna, och riktade insatser för att värna utsatta kvinnor. Unrwa utför en viktig humanitär gärning och har en stabiliserande effekt på en region som är hårt drabbad av konflikt och extremism. Unrwas hälsokliniker har varit avgörande för att bekämpa covid-19-pandemin. Regeringens uppfattning och erfarenhet är att Unrwa har fungerande rutiner för att hantera situationer där läromedel inte lever upp till FN:s standarder. Unrwa granskar det undervisningsmaterial som används och vidtar åtgärder om det inte lever upp till FN:s värderingar. Som ett oberoende FN-organ har Unrwa inte mandat att ändra i värdländernas utbildningsmaterial, vilket är en fråga om nationell suveränitet. EU och andra givare för dialog med värdländerna om läroplaner och skolböcker. för också en nära och återkommande dialog med Unrwa och understryker vikten av att utbildningsmaterialet lever upp till FN:s standarder. Dessa frågor är sedan en del i Unrwas dialog med värdländerna. Betydelsen regeringen fäster vid dessa frågor understryks i strategi för samarbetet med Unrwa, nämligen att Unrwa säkerställer, utvecklar och utvärderar sitt arbete med att i undervisningen främja FN:s grundläggande värderingar och principer. EU har därtill låtit genomföra en oberoende genomlysning av palestinska skolböcker, vars resultat vi naturligtvis kommer följa upp i vår dialog med . Principen om att flyktingstatus går i arv tills dess en hållbar lösning funnits är grundad i folkrätten och är inte unik för Unrwa. Det samma gäller exempelvis afghanska flickor och pojkar födda i flyktingläger i eller somaliska barn födda i läger i . Det som krävs är en rättvis och realistisk lösning på den palestinska flyktingfrågan, i linje med folkrätten och FN:s resolutioner. EU, liksom , stödjer en tvåstatslösning på den israelisk-palestinska konflikten. De palestinska flyktingarnas framtid är en av flera slutstatusfrågor som måste lösas genom förhandlingar mellan parterna. Till dess måste de palestinska flyktingarnas humanitära behov fortsätta tillgodoses, vilket är Unrwas mandat. Det råder bred enighet om Unrwas mandat i världssamfundet. Det förlängs regelbundet med överväldigande majoritet, senast med av med röstsiffrorna 169 för och 2 emot. Endast och röstade emot och samtliga EU:s medlemsstater röstade för. position gällande förlängning av Unrwas mandat har varit oförändrad, oavsett regering.
frs · H7121624 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1624 av (L) Ideella föreningar och interkulturellt lärande har frågat mig om vilken dialog regeringen för med ideella föreningar som jobbar med interkulturellt lärande under coronakrisen. Jag vill först och främst understryka att jag delar frågeställarens engagemang för organisationer som arbetar med interkulturellt utbyte. Svenska och utländska ungdomars möjlighet att skaffa sig internationella erfarenheter genom kortare eller längre utbyten är något som jag verkligen vill uppmuntra. Jag konstaterar att utbrottet av covid-19 har gjort att utbyten i många fall har försvårats eller omöjliggjorts eftersom reserestriktioner och smittspridning har gjort att möjligheterna att resa har inskränkts väsentligt. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att underlätta för ideella organisationer, bl.a. har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fått i uppdrag att sammanställa och sprida nödvändig information till organisationer inom civilsamhället i den uppkomna situationen med anledning av det nya coronaviruset. Nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället (NOD) har fått i uppgift att bistå i samordning av civilsamhällets insatser med anledning av det nya coronaviruset. NOD hjälper bland annat till med samordning av civilsamhällets insatser och tar fram en lägesrapport över civilsamhällets behov och initiativ. NOD ger också stöd i dialog och samverkan mellan civilsamhället och och statliga myndigheter, i frågor som behöver lösas med anledning av det nya coronavirusets spridning. Statsrådet har också vid olika tillfällen träffat civila samhällets organisationer, bl.a. genomfördes ett dialogmöte med ett antal civilsamhällesorganisationer i syfte att få en bild av hur olika verksamheter påverkas av den rådande situationen och hur befintliga stödåtgärder motsvarar civilsamhällets behov. Jag vill också nämna att regeringen bjöd in ett flertal organisationer från det civila samhället för att diskutera deras frågor och utmaningar med anledning av det nya coronaviruset. Syftet med mötet var att ge organisationerna en möjlighet att ge sin bild av nuläget och för regeringen att lyssna in vilka insatser organisationerna gör, vilka frågor de får och vad de upplever behöver göras i det fortsatta arbetet.
frs · H7121625 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1604 av (V) Expansionen av , fråga 2019/20:1625 av (M) Regeringsbeslut om att stoppa investeringar i och fråga 2019/20:1626 av (M) Regeringens plan för har frågat infrastrukturministern om regeringen har gett Swedavia i uppdrag att avbryta den planerade expansionen av , inklusive byggandet av en ny landningsbana. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vidare har frågat mig om jag och regeringen har fattat något beslut om att kommande år stoppa investeringar i och har frågat mig vad som är min och regeringens plan för ytterligare investeringar i när krisen avseende spridningen av covid-19 är över. Ovan nämnda frågor besvaras nedan samlat. är ett statligt helägt bolag som har uppdraget att bedriva flygplatsverksamhet vid de tio flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. Bolaget har vidare i uppdrag att, inom ramen för affärsmässighet, aktivt medverka i utvecklingen av transportsektorn och bidra till att de av beslutade transportpolitiska målen uppnås. Spridningen av det nya coronaviruset och sjukdomen covid-19 har påverkat flygresandet dramatiskt och flygtrafiken har minskat till ett minimum till följd av de omfattande reserestriktionerna. Intäkterna för Swedavia från flygtrafik och från kommersiell flygverksamhet har i princip helt försvunnit och de åtgärder som bolaget har vidtagit för att minska kostnaderna kan endast delvis möta bolagets behov av kapital. För att säkra ett statligt flygplatsnät med god interregional och internationell tillgänglighet som är fortsatt attraktivt och som ger den flexibilitet som krävs för att hantera den osäkra flygmarknadssituationen efter utbrottet av det nya coronaviruset har bemyndigat regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst 3 till Swedavia (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364). Kapitaltillskottet förutsätter att Europeiska kommissionen godkänner åtgärden. Beslut om investeringar är liksom andra frågor av operativ karaktär ett ansvar för bolagets styrelse och ledning att hantera inom ramen för bolagets uppdrag. Det kan konstateras att flygtrafiken på Swedavias flygplatser minskade redan innan pandemiutbrottet. minskade trafiken jämfört med och osäkerheten är stor hur återhämtningen på flygmarknaden kommer att bli. Som en följd av pandemin gör bolaget bedömningen att investeringar kommer att ske i en väsentligt lägre takt, i annan ordning och i vissa fall ställas in. Bolaget har konstaterat att det ej finns behov av ytterligare kapacitetsutbyggnad i form av rullbana på . Regeringen har förtroende för bolagets styrelse och ledning och delar deras bedömning.
frs · H7121626 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1604 av (V) Expansionen av , fråga 2019/20:1625 av (M) Regeringsbeslut om att stoppa investeringar i och fråga 2019/20:1626 av (M) Regeringens plan för har frågat infrastrukturministern om regeringen har gett Swedavia i uppdrag att avbryta den planerade expansionen av , inklusive byggandet av en ny landningsbana. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vidare har frågat mig om jag och regeringen har fattat något beslut om att kommande år stoppa investeringar i och har frågat mig vad som är min och regeringens plan för ytterligare investeringar i när krisen avseende spridningen av covid-19 är över. Ovan nämnda frågor besvaras nedan samlat. är ett statligt helägt bolag som har uppdraget att bedriva flygplatsverksamhet vid de tio flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. Bolaget har vidare i uppdrag att, inom ramen för affärsmässighet, aktivt medverka i utvecklingen av transportsektorn och bidra till att de av beslutade transportpolitiska målen uppnås. Spridningen av det nya coronaviruset och sjukdomen covid-19 har påverkat flygresandet dramatiskt och flygtrafiken har minskat till ett minimum till följd av de omfattande reserestriktionerna. Intäkterna för Swedavia från flygtrafik och från kommersiell flygverksamhet har i princip helt försvunnit och de åtgärder som bolaget har vidtagit för att minska kostnaderna kan endast delvis möta bolagets behov av kapital. För att säkra ett statligt flygplatsnät med god interregional och internationell tillgänglighet som är fortsatt attraktivt och som ger den flexibilitet som krävs för att hantera den osäkra flygmarknadssituationen efter utbrottet av det nya coronaviruset har bemyndigat regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst 3 till Swedavia (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364). Kapitaltillskottet förutsätter att Europeiska kommissionen godkänner åtgärden. Beslut om investeringar är liksom andra frågor av operativ karaktär ett ansvar för bolagets styrelse och ledning att hantera inom ramen för bolagets uppdrag. Det kan konstateras att flygtrafiken på Swedavias flygplatser minskade redan innan pandemiutbrottet. minskade trafiken jämfört med och osäkerheten är stor hur återhämtningen på flygmarknaden kommer att bli. Som en följd av pandemin gör bolaget bedömningen att investeringar kommer att ske i en väsentligt lägre takt, i annan ordning och i vissa fall ställas in. Bolaget har konstaterat att det ej finns behov av ytterligare kapacitetsutbyggnad i form av rullbana på . Regeringen har förtroende för bolagets styrelse och ledning och delar deras bedömning.
fr · H7111697 · 2020-07-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1697 Mobila fotostationer för utlandssvenskar i av (M) till Utrikesminister (S) Utlandssvenskar är en viktig och värdefull grupp för vårt land. Under har svenska medborgare i allt större utsträckning valt att arbeta eller studera utomlands. De flesta återvänder till , men åtskilliga bor i andra länder. räknar man med att fler än 400 000 svenskar finns stadigvarande utomlands. Det är dessutom en växande grupp. De många utlandssvenskarna är ofta utmärkta representanter och ambassadörer för vårt land, och de bidrar i förlängningen till att vi i får ta del av de viktiga förändringar och erfarenheter som formas i vår omvärld. Pass och nationella id-handlingar är centrala dokument för svenskar bosatta utomlands och deras familjer. är visum och arbetstillstånd kopplade till dessa svenska dokument. I har det funnits en service med mobila passmaskiner för att ge service utanför och . är ett stort land och dessutom särskilt drabbat av pandemin vilket gör resande inom landet extra vanskligt. Den som inte kan förnya pass riskerar att stå inför stora problem och svårigheter. Enligt uppgift har de mobila fotostationer som tillhandahållits UD drabbats av omfattande tekniska problem. Trots ett genomgripande felsökningsarbete av interna komponenter/program och uppkoppling mot externa system i , samt med beaktande av säkerhetskrav för passhantering, uppges det inte varit möjligt att lösa problemen. Ansökan om svenska pass eller nationella id-kort kommer därmed inte längre att kunna erbjudas med de mobila fotostationerna. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser utrikesministern att se till att UD erbjuder service med mobila fotostationer så att utlandssvenskar i inte är dömda att ordna pass och nationella id-handlingar i eller ?
fr · H7111698 · 2020-07-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1698 Stöd till flygplatsen i av (M) till Infrastrukturminister (S) I ett svar till undertecknad på fråga 2019/20:1572 som handlar specifikt om belägen i hänvisar infrastrukturminister till generella bidrag till landets alla kommuner och regioner. Utöver det har regeringen med budgetsamverkande partier beslutat om ett ganska omfattande stödpaket till flyget i form av statliga Swedavia och i stöd till regionala flygplatser. Det senare fördelas dock bara till tidigare mottagare. som före pandemin var en välskött privatägd flygplats har inte varit i behov av finansiellt underhåll. Coronakrisen har dock påverkat här som i resten av landet. Det är också anledningen till att ett antal kommuner (, , , , , Klippan och ) axlar ett stort ansvar för regionen genom att från gå in som ägare i verksamheten. Intresse och engagemang från statens sida gentemot – på samma sätt som uppvisats med de direkt fördelade miljonerna till ett antal flygplatser – hade varit värdefullt och i linje med den retorik det getts uttryck för. Min fråga till infrastrukturminister : Har ministern och regeringen för avsikt att direkt ge någon form av riktat stöd till flygplatsen i nu när sju kommuner axlar ett stort ansvar för regionen genom att säkra verksamheten?
fr · H7111699 · 2020-07-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1699 Möjlighet för svenska ambassader i att utfärda pass till svenskar utomlands av (M) till Utrikesminister (S) Utlandssvenskar är en viktig och värdefull grupp för vårt land. Under har svenska medborgare i allt större utsträckning valt att arbeta eller studera utomlands. De flesta återvänder till , men åtskilliga bor i andra länder. räknar man med att fler än 400 000 svenskar finns stadigvarande utomlands. Det är dessutom en växande grupp. De många utlandssvenskarna är ofta utmärkta representanter och ambassadörer för vårt land, och de bidrar i förlängningen till att vi i får ta del av de viktiga förändringar och erfarenheter som formas i vår omvärld. Många av våra utlandssvenskar finns i det omedelbara närområde som utgör. Pass och nationella id-handlingar är centrala dokument för svenskar bosatta utomlands och deras familjer. kan svenska ambassader i inte längre utfärda eller förnya pass. Det krävs att den enskilda besöker . skapade det problem (särskilt för svenskar på i behov av handlingar). under pandemin är det extra besvärligt då en del länder har restriktioner, begränsningar eller krav på karantän för den som gjort ett besök i . Min fråga till utrikesminister : Avser ministern se till att UD – särskilt i ljuset av de problem som pandemin skapat för den enskilde – ser över möjligheterna för ambassader i de nordiska länderna att åter ges möjlighet att utfärda pass som en service till svenskar utomlands?
fr · H7111700 · 2020-07-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1700 Restriktionerna för mässarrangemang av (M) till Statsrådet (S) Till följd av de restriktioner som följer av coronaviruset är arrangemang med fler än 50 deltagare ej tillåtna. Dock är det stor skillnad på olika sorters möten där fotbollsmatcher, nöjesfält och mässarrangemang bedöms utifrån en annan mall än till exempel varuhus och köpcenter. Mässarrangemang är ytterst viktiga för stora delar av näringslivet då de genererar affärer för miljardbelopp för de utställande företagen, stora som små. En mässa har dock en helt annan karaktär än ett publikarrangemang. Alla deltagare anländer inte och inte heller står eller sitter man tätt tillsammans utan rör sig över stora områden. Arrangören kan därtill göra det möjligt att styra besökarflöden . Till sitt upplägg är således en mässa betydligt mer likt ett köpcenter än en festival. Även med bibehållen respekt för att begränsa smittspridningen finns det således möjligheter att genomföra mässarrangemang på ett säkert sätt som uppfyller myndigheternas krav på social distansering. Dock är detta i praktiken inte möjligt då mässor begränsas av samma restriktioner som gäller för nöjesfält och publika idrottsevenemang. En förändring av restriktionerna för mässarrangemang skulle vara till stort gagn för de tiotusentals företag som ser en stor del av sina intäkter komma därifrån. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att i närtid ompröva bedömningsgrunderna för begränsningar av mässarrangemang såsom att likställa dem med köpcenter eller vidta några andra åtgärder som kan underlätta för att mässverksamheten ska kunna återupptas i ?
fr · H7111701 · 2020-07-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1701 Utredning om djurrättsaktivister av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) utlovade statsrådet under en interpellationsdebatt en utredning om att lagen om olaga intrång hos våra lantbrukare ska ses över. Våra bönder måste skyddas från militanta djurrättsaktivister och därför presenterade han att en utredning skulle tillsättas för att lagstiftningen kring olaga intrång och hemfridsbrott skulle ses över. Efter denna utfästelse i kammare har det dock varit väldigt tyst från ministern i frågan. ställde undertecknad en fråga till statsrådet som löd: ”Varför har ministern och regeringen inte sjösatt den utlovade utredningen än?” Svaret på denna fråga dröjde ända till , då med beskedet att beredning pågår. Det har gått efter att ministern utlovade utredningen och det har fortfarande inte sjösatts nån utredning. kommenterade statsrådet till TT på nytt att en utredning är på gång. I artikeln framgår också att en tjänsteman på ska ha fått i uppdrag att se över straffbestämmelserna för brottet olaga intrång. Det är positivt att någon på tittar på frågan, men problemet med militanta djurrättsaktivister förtjänar uppmärksamhet från fler än en enstaka tjänsteman. Det förtjänar en egen utredning, vilket tidigare utlovats. I kan man läsa om en rapport kring djurrättsaktivister som Center mot våldsbejakande extremism (CVE), en del av , har tagit fram. Enligt texten i är rapporten ”tänkt som en kunskapsgenomgång av den information och forskning som finns tillgänglig på området, ett dokument som planeras offentliggöras . Bakgrunden är att allt fler kommuner och lokalpolisområden runt om i landet flaggat för problem med just brottslig djurrättsaktivism.” Man påpekar också att det är svårt att klassificera in djurrättsextremisterna i någon av de tre erkända extremistgrupperna vänsterextremister, högerextremister och islamister, även om det i många lägen finns kopplingar till vänsterextrema rörelser. Titeln på artikeln lyder ”Djurrättsaktivister klassas nu som våldsbejakande extremister.” Man ser det alltså som en egen gruppering av extremister. Detta borde göra att statsrådet och snabbar på kring det man kallar beredning för att kunna möta detta hot mot våra lantbrukare, våra hjältar som producerar våra högkvalitativa, sunda och goda svenska matvaror. Min fråga till justitie- och migrationsminister lyder: När beräknar ministern att den utlovade utredningen kring hur vi kan värja våra lantbrukare mot dessa djurrättsextremister kan börja?
fr · H7111702 · 2020-07-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1702 Befrielse från förmånsbeskattning vid vissa transporter av (M) till Finansminister (S) Det är viktigt att står samlat när coronakrisen drabbar hela samhället. Ska vi ta oss igenom detta är det avgörande att vi stöttar sjukvården och äldreomsorgen så gott vi kan. Regeringen har, efter att länge drivit frågan, föreslagit en tillfällig skattefrihet för förmån av friparkering i anslutning till arbetsplatsen. Dock ansåg att regeringen inte gjort tillräckligt i sitt förslag då transporter till och från arbetet och fria måltider som ges till personal i vård- och omsorgsverksamhet fortfarande skulle förmånsbeskattas. riktade därför ett tillkännagivande till regeringen om att möjligt återkomma till med förslag om ändringar i lagstiftningen för att säkerställa att sådana förmåner undantas från beskattning. har regeringen skickat förslaget om att införa en tillfällig skattefrihet för förmån av fri kost för bland annat vård- och omsorgspersonal på remiss. Dock har inte regeringen ännu presenterat något initiativ eller åtgärd för att transporter till och från arbetet ska befrias från förmånsbeskattning. Det är inte rimligt att en sjuksköterska ska behöva betala mer skatt och ägna tid åt komplicerade deklarationer för att vederbörande exempelvis får fria resor till arbetet under pandemin. Det är därför av stor vikt att regeringen levererar på det tillkännagivande som röstat igenom och säkrar att de som arbetar i frontlinjen i kampen mot coronaviruset inte ska förmånsbeskattas för fria resor till och från arbetet. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Med anledning av tillkännagivande – när kommer finansministern att återkomma med konkreta åtgärder som säkrar att transporter till och från arbetet för personal i vård- och omsorgsverksamhet inte ska förmånsbeskattas?
fr · H7111703 · 2020-07-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1703 Turkiska angrepp mot kurder av (SD) till Utrikesminister (S) , , lovade segrarna i att kurderna skulle få ett hemland genom Sévresfördraget. Detta var ett löfte som ännu till dags datum inte har uppfyllts, till följd av att idén inte föll väl ut med arvtagare, det land vi kallar för . har sorgligt nog kommit att förbli en stat känd för att systematiskt utsätta det kurdiska folket för olika former av förtryck som man inte ens erkänner deras existens. , när världen är upptagen med den värsta pandemin i modern tid, ser vi hur genomför omfattande attacker mot kurder i , men även i och . Vi ser drönarangrepp och artillerield. Vi ser hur man kallblodigt stänger av vattenförsörjningen till desperata civila. Vi ser även hur de turkiska förövarna med allierade trupper tänder eld på kurdiska jordbrukares mark och helt öppet fortsätter med vad som närmast kan beskrivas som etnisk rensning. Situationen för kurder i områden som illegalt ockuperas av eller allierade jihadistgrupper är obeskrivligt vidrig. Kurderna har till skillnad från före ockupationen kommit att bli en liten minoritet i sina egna kvarter då det fyllts på med arabiska och turkmanska bosättare. Kurder utsätts för systematiskt förtryck i form av våld, hot, rån, kidnappningar eller till och med mord. Inte minst mot bakgrund av rådande pandemi är agerande inte bara etiskt horribelt utan även förödande för hela regionen. Deras fullkomligt oacceptabla handlingar gör att arbetet för att minska risken att covid-19 sprids genom regionens många flyktingläger försvåras. De har med dessa brott mot internationell rätt vidare visat att de fullständigt struntar i den vapenvila som FN kallat till under pandemin. De kurder som utsätts sågs som hjältar av omvärlden efter sin framgångsrika och hjältemodiga kamp mot Islamiska staten. De har dock än en gång svikits, och deras otroliga uppoffringar är som glömda. Mot bakgrund av ovanstående, och mot bakgrund av att många svenskar har kurdisk bakgrund önskas utrikesminister svara på följande fråga: Avser ministern att kalla upp den turkiska ambassadören för samtal om vad som skett eller på annat sätt verka för att eller EU markerar emot attacker mot kurder, inte minst mot bakgrund av rådande pandemi?