ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811133 · 2020-09-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:133 Tillämpningen av Dublinförordningen av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Den diskussion som förts med anledning av situationen för flyktingarna på Lesbos har lett till vissa oklarheter. Syftet med denna skriftliga fråga är att få en tydligare bild av skälen till att avstår från att delta i räddningsaktionen för de utsatta barnen. Vilka möjligheter och problem skulle gälla i liknande situationer om det då skulle finnas en svensk önskan att bidra till en humanitär räddningsinsats av det slag som genomförs av , och åtta andra medlemsstater inom EU? Den bild som förmedlats via medier är att regeringen anser att den inte kan agera som de andra EU-länderna eftersom det skulle innebära ministerstyre i relation till . Från juristhåll har dock påpekats att regeringen får ge generella instruktioner till verket och att detta sker exempelvis genom regleringsbrevet. Vad regeringen däremot inte bör göra är att styra verkets hantering av enskilda fall. Den ordningen är förstås också etablerad vid beslut om kvotflyktingar: Först krävs politiska ställningstaganden om medverkan (inklusive omfattning) i en sådan insats varefter ansvaret för handläggningen läggs på verket. Dublinförordningen är som bekant under omprövning men gäller formellt tills en reform är beslutad. Men just i fallet finns frågetecken som i grunden bottnar i det landets mycket utsatta läge och oförmåga att genomföra en rättssäker asylprövning. Den situationen ledde till ett unikt beslut av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (MSS mot och , 2011). Med hänvisning till konventionens artiklar 13 och 3 beslöt domstolen att även den som sökt asyl i men sedan rest vidare till ett annat land inte kunde förpassas tillbaka till . Det land till vilket flyktingen tagit sig skulle ta över ansvaret för asylprocessen. Skälet var den sökandes mänskliga rättigheter; asylrätten var inte skyddad i . Med det skälet upphävde domstolen i praktiken Dublinförordningens giltighet i det grekiska fallet. Trots krav från inte minst EU kvarstår problemen med asylprocessen i . Regeringen där hänvisar förståeligt nog till den enorma börda som kommit med båtflyktingarna. Den begär stöd och avlastning från resten av . Trots hjälp från UNHCR är situationen ohållbar. rapporteras i medierna ha hänvisat till att Dublinförordningen innebär att bara de på Lesbos som en gång startade en asylprocess i kunde komma i fråga för att tas emot här. En annan möjlighet skulle eventuellt vara om någon hade en nära anhörig etablerad i . Möjligen kan det finnas någon bland flyktingarna på Lesbos med en anförvant i vårt land, men verkets uttalande handlar om något annat än den humanitära nödinsats för utsatta barn som initierat. Det underförstådda budskapet tycks vara att det är regeringen som har ansvaret för att ta ställning till ett deltagande eller inte i räddningsprojektet. Det behövs enligt min mening klarlägganden. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Av vilka skäl avstår från att delta i räddningsaktionen för de utsatta barnen på Lesbos?
fr · H811134 · 2020-09-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:134 Polisaspirants värderingar av (SD) till Statsrådet (S) har avslöjat hur en polisaspirant vid högskolas polisutbildning har önskat livet ur de numera 1,1 miljoner SD-väljarna och kallat dem för ”äckliga”, ”rasister” och ”nazister”. Polisaspirantens uttalande gjordes innan han blev antagen till polisutbildningen. När konfronterade skolledningen svarade utbildningsadministratören att ledningen för polisutbildningen hanterar frågan kring aspiranten. Dagen därpå meddelade ledningen att man inte har några synpunkter på studenters politiska uppfattning. Vidare anser man att polisaspirantens Facebookstatus ”var långt innan” studenten antogs. Allmänhetens förtroende för rättsväsendet bygger på att man blir bemött på ett korrekt och rättvist sätt. Om en blivande polis hyser hatiska åsikter och önskar livet ur en betydande del av svenska folket är detta givetvis ett enormt allvarligt problem. När dessutom ledningen för polisutbildningen vid den ökända ser mellan fingrarna hamnar problemet på ansvariga politiker. Även om statsrådet inte kan kommentera det enskilda fallet bör statsrådet vara ytterst oroad för vilken sorts människor samhället (läs ) utbildar till nya poliser, som ska stå upp för våra lagar och värderingar. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att tillförsäkra att de som utbildas till poliser står upp för demokratiska och mänskliga värderingar, och avser statsrådet att därutöver vidta några generella åtgärder i förhållande till de institutioner som bedriver polisutbildning för att garantera detta?
fr · H811135 · 2020-09-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:135 Statligt bidrag till förening som hyllat terror av (SD) till Statsrådet (MP) Tidningen rapporterar om att den statliga myndigheten mot segregation har beviljat för att ”minska och motverka segregation på lokal nivå”. I ansökan framgår att det är tre föreningar som är initiativtagare till projektet, och att det är dessa tre som huvudsakligen kommer att driva det. En av föreningarna är Grupp 194 . har tidigare rapporterat om kopplingarna som propalestinska Grupp 194 har till den tidigare terrorklassade organisationen , som ska ha deltagit i raketskjutningar mot civila mål i . DFLP gjorde sig kända genom Ma'alot-massakern 1974 då de sköt ihjäl 21 judiska skolungdomar. I ett inlägg på Facebook hyllar Grupp 194 attacken i Ma'alot som en ”hjälteinsats”. blir gång efter annan ertappad med byxorna nere när man ger olika bidrag till islamistiska, antisemitiska och terrorhyllande rörelser. Det handlar om allt från bistånd och bidrag till islamistiska Muslimska underorganisationer Islamic Relief och Ibn Rushd till bistånd till Unrwa och palestinska myndigheten. Många svenskar ställer sig frågan hur det ens är möjligt att detta kan fortgå? Att svenska skattemedel används på detta sätt? har det åter har avslöjats hur staten ger bidrag till projekt som drivs av en terrorhyllande grupp. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder med anledning av det nya avslöjandet, och avser statsrådet att verka för att förhindra att statliga bidrag ges till projekt som drivs av föreningar som hyllar terror?
fr · H811136 · 2020-09-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:136 En utbyggnad av Tidaholmsanstalten av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Påfrestningarna på svensk kriminalvård är mycket stora. Beläggningen på anstalter och häkten är extremt hög. För någon vecka sedan meddelade Kriminalvårdens generaldirektör att Kriminalvården går upp i stabsläge för att läget just nu är akut. Detta som regeringens aviserade budget presenterades. En orosignal som heter duga. Det kan ju tolkas som att regeringens budget inte räcker till, trots aviseringar. Kriminalvården får nu invänta oppositionspartiernas förslag om ytterligare tillskott. aviserade Kriminalvården sin avsikt att bygga ut sin kapacitet för att möta redan då ökande behov. Då pekades till exempel anstalten i , , ut som en prioriterad anstalt, både vad gäller nybyggnation och renoveringar. Men sedan har det varit tyst. Regeringen har ansvaret att styra myndigheter efter vad beslutar. Därtill ska man vara lyhörd för hur omvärlden utvecklas och för behov som uppstår. Tystnad duger inte som ledning av svensk kriminalvårdspolitik. Det är dags för regeringen att ta bladet från munnen. Överbelagda anstalter är ett stort problem och har varit så . Brist på fängelseplatser leder till stora påfrestningar både för de intagna och för personalen. Det återfallsförebyggande arbetet påverkas negativt, och situationen innebär även i övrigt ett ineffektivt resursutnyttjande. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur avser ministern att agera för att ytterligare fördröjningar inte ska tillkomma för och när spaden sätts i jorden för en utbyggnad av Tidaholmsanstalten i ?
fr · H811137 · 2020-09-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:137 En internationell minnesdag för coronapandemins offer av (M) till Utrikesminister (S) Coronaviruset har drabbat människor världen över. Ett stort antal människor har insjuknat i virussjukdomen, åtskilliga personer har blivit alvarligt sjuka och tyvärr har många personer, framför allt äldre, avlidit. De personer som har mist en anhörig eller vän kan känna ett behov av att sörja och att minnas sina nära och kära. De personer som avlidit till följd av förtjänar också att hedras. Eftersom coronaviruset har drabbat mänskligheten globalt är det lämpligt att offren hedras med en internationell minnesdag. Datumet för en global minnesdag till minne av de personer som avlidit till följd av bör därför lämpligen beslutas av FN. Det finns ett stort antal länder som har beslutat om nationella minneshögtider, exempelvis , och . Detta visar tydligt att det finns ett behov i många länder av en minnesdag. En global minnesdag vore passande för en pandemi som inte låter sig begränsas av nationella territorier. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att i FN driva frågan om ett införande av en gemensam global minnesdag i syfte att hedra coronapandemins offer?
fr · H811138 · 2020-09-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:138 Polisnärvaro i utsatta områden av (L) till Statsrådet (S) På polisens lista över särskilt utsatta och utsatta områden finns Bäckby i med. Det är en stadsdel som haft bekymmer, och trots aktuella och pågående investeringar med nya bostäder med mera kvarstår problemet med otrygghet och kriminalitet. Det gäller främst ungdomsgäng som samlas, mycket unga personer som lockas in för att leverera narkotika. Torget och näraliggande lekplatser används för att gömma narkotika som säljs av personer i området. Detta sammantaget är helt oacceptabelt och har bidragit till att många önskar lämna området men också till att de som finns där och trivs inte ens vågar använda vissa allmänna utrymmen som exempelvis lekplatserna. I tidningen sa en av de lokala polischeferna att man i princip har resurser för att ingripa mot de mest allvarliga brotten. Så har det låtit . Polisen säger sig agera offensivt i stadsdelen, men min och allmänhetens bild är inte densamma och inte heller att det riktigt gett effekt. I stället för Liberalernas krav på en lokal närpolisstation blev det ett undangömt litet kontor som är öppet en gång , . Det är dessutom sommarstängt . Polisen säger i samma artikel att man önskar få ut fler områdespoliser som arbetar brottsförebyggande och ”gränssättande”. Jag tror att det är precis det som behövs och något som vi från Liberalerna krävt länge både lokalt och nationellt. Men det är uppenbart att villkoren och förmågan inte finns. Eftersom området finns med på listan över utsatta områden menar jag att det är en skyldighet inte bara för kommunen utan i synnerhet för staten att genom polisen agera med målet att vi inte ska ha något utsatt område – varken i eller i övriga landet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder kommer regeringen att vidta för att intensifiera sitt arbete i de utsatta områdena, inklusive i Bäckby i ?
fr · H811139 · 2020-09-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:139 En bättre fungerande hyresrättsmarknad av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) välkomnar utredningen om fri hyressättning i nyproduktion. I direktiven 2020:42 skrivs att målet är att komma bort från de långa köer och otrygga kontrakt som det nuvarande hyressättningssystemet gett upphov till. Det innebär att regeringen underkänner en bärande del av den svenska bostadspolitik som varit med oss sedan , nämligen hyresregleringen. Därtill lyfter man särskilt att den fria hyressättningen innebär ett skiftat fokus från förhandlingsöverenskommelser till individuella hyresavtal. Det är i grunden en bra ansats som välkomnar. Direktiven ger en möjlighet att utforma ett väl fungerande system, och vår förhoppning är att ett sådant förslag också når . Av direktiven framgår dock att en utfasning av presumtionshyressystemet endast ska övervägas. Vi menar att en sådan bör ske och att de fastighetsägare som praktiserar presumtionshyror eller ”egensatta” hyror bör få möjlighet att övergå till systemet för fri hyressättning. Vidare bör nya lägenheter som byggs, till exempel på vinden eller i källaren, i ett hus där bruksvärdessystemet tillämpas i övrigt kunna få fri hyressättning. Likaså bör exempelvis fastighetsägare som renoverar en lägenhet som omfattas av bruksvärdessystemet till nyproduktionsstandard i samband med att en ny hyresgäst ska flytta in kunna välja att ansluta sig till systemet för fri hyressättning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Varför föreslår inte ministern och regeringen ett tilläggsdirektiv där en övergång från presumtionshyror och ”egensatta” hyror till det nya systemet ses över, liksom hur nyproduktion och renovering till nyproduktionsstandard av lägenheter i hus som i övrig omfattas av bruksvärdessystemet kan anslutas?
fr · H81114 · 2020-09-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:14 Minskad sysselsättning av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) har antalet svenskar som verkligen arbetar sjunkit kraftigt. Av totalt 10,4 miljoner invånare är det bara 4,1 miljoner som arbetar vilket är oroande sett ur ett framtidsperspektiv. Coronakrisen är en stor anledning, men även den ansvarslösa invandringspolitik som bedrivits är en kraftigt bidragande orsak då man haft och har ett stort mottagande av personer som har stora problem med att komma ut på arbetsmarknaden. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Vilka initiativ är ministern beredd att ta med anledning av det som framförts gällande den kraftigt vikande sysselsättningen och dess anledningar ?
fr · H811140 · 2020-09-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:140 En nationell minnesdag för coronapandemins offer av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Coronaviruset har drabbat många människor hårt i , precis som det har i andra länder. Ett stort antal människor har insjuknat i virussjukdomen, åtskilliga personer har blivit alvarligt sjuka och tyvärr har många personer, framför allt äldre, avlidit. De personer som har mist en anhörig eller vän kan känna ett behov av att sörja och att minnas sina nära och kära. De personer som avlidit till följd av förtjänar också att hedras. Eftersom coronaviruset har drabbat mänskligheten globalt är det lämpligt att offren hedras med en internationell minnesdag. Datumet för en global minnesdag till minne av de personer som avlidit till följd av bör därför lämpligen beslutas av FN. En process för att införa en internationell minnesdag kan vara tidskrävande, som behovet av en minnesdag finns här och för de som mist en närstående. Det finns ett stort antal länder som har beslutat om nationella minneshögtider, exempelvis , och . Där en nationell minnesdag har genomförts har detta uppskattats inte bara av de som mist en närstående utan av samhället i stort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Är ministern beredd att införa en nationell minnesdag för att hedra coronapandemins offer?
fr · H81115 · 2020-09-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:15 Utförsäkring av covidsjuka av (V) till Statsrådet (S) Tusentals svenskar kan vara långtidssjuka i covid-19. Enligt opinionsföretaget beräkningar har omkring 150 000 svenskar upplevt covid-19-liknande symtom . har varit i kontakt med 14 personer som beskriver svåra ihållande symtom och uppger att de riskerar att förlora eller redan har förlorat sin sjukpenning. Det är framför allt i samband med att de går med sjukersättning, då enligt den så kallade rehabiliteringskedjan prövar arbetsförmågan mot ”normalt förekommande arbete”, som man riskerar att bli utförsäkrad. Enligt en patientförening för covidsjuka, med drygt 700 medlemmar, är det mer regel än undantag att den här gruppen misstros av . En av de drabbade som nämns i inslaget i Ekot är 44-åriga efter att hon insjuknade vittnar hon om hög feber, hjärtklappning och andningssvårigheter ungefär hälften av tiden. Trots flera läkarintyg bedömer att hon kan jobba heltid. menar delar av läkarprofessionen att okunskapen om covid-19 och hur den kan påverka människor på bör leda till en mer tillåtande bedömning från , framför allt i förhållande till 180-dagarsgränsen i rehabiliteringskedjan. är mycket kritiskt till hur rehabiliteringskedjan är konstruerad och hur den fungerar. Vi anser att den bör slopas, till förmån för en mer flexibel handläggning. Med en sådan modell hade detta problem inte uppstått. I det läge vi är i nu vill att regeringen agerar skyndsamt för att de som drabbas av långvarig covid-19 inte ska förlora sin ekonomiska trygghet. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att långvarigt covidsjuka inte ska riskera bli utförsäkrade?
fr · H81116 · 2020-09-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:16 islamistiska utveckling av (L) till Utrikesminister (S) har förtryckt och förföljt sina religiösa minoriteter. utrotades nästan hela landets kristna folkgrupper i det armeniska folkmordet, seyfo. Förtrycket och förföljelserna har fortsatt . är den kristna närvaron i nästan utplånad. Olagliga fängslanden, kidnappingar och politiskt förtryck mot oliktänkande är mycket vanligt förekommande i landet. har under president återupptagit sin islamistiska samhällsutveckling. Religiösa krafter får starkare inflytande i politiken och det turkiska styret islamiserar . Den turkiska staten har fört en kampanj för att få helgedomen omvandlad till en moské. Det är en effekt av den nationalistiska och islamistiska utvecklingen i landet. upprättades först som en kyrka för att därefter bli en moské. sekulariserades helgedomen och blev ett museum. har byggnaden funnits på . har varit en symbol för kristendomens historia i . Men framför allt har den symboliserat religioners förståelse för varandra. Människor, såväl kristna och muslimer som icke-religiösa har vallfärdat till helgedomen för att få ta del av dess historia och skönhet. Omvandlingen av är bara ett i raden av kontroversiella turkiska beslut som visar på nationens islamisering och förminskning av religiösa minoriteter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad gör ministern för att säkerställa religiösa minoriteters rättigheter med tanke på den islamisering som pågår i landet?
fr · H81117 · 2020-09-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:17 Biståndssamarbete med Islamic Relief av (M) till Statsrådet (MP) Det har framkommit uppgifter om att biståndsorganisationen har kopplingar till Muslimska . Uppgifterna som framkommit måste tas på största allvar. Det ska inte råda några som helst tvivel om att de organisationer samarbetar med inom biståndet är bra och delar svenska värderingar. Det är av oerhört stor vikt att ha god kontroll över svenskt bistånd. Om nya uppgifter framkommer är det viktigt att ha möjlighet att agera snabbt och pausa biståndet för att gå till botten med uppgifterna. har i svar på en skriftlig fråga från svarat att statsrådet inte kommer att tveka inför att vidta åtgärder om det skulle visa att en organisation som har biståndssamarbete med inte lever upp till demokratiska värderingar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att ta initiativ till att frysa biståndet till organisationen till dess att uppgifterna om kopplingar till Muslimska är utredda?
fr · H81118 · 2020-09-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:18 Kosovo av (KD) till Utrikesminister (S) tecknade Kosovo och ett avtal som normaliserar ländernas ekonomiska relationer. Detta är en otroligt positiv nyhet då handel alltid gynnar fred och frihet. lovade att man skulle investera i både och Kosovo samt att man även ska underlätta för medborgarna i dessa länder att resa till . Detta aktualiserar den abnormitet som finns på , där alla länder utom Kosovo äger rätt att resa till EU utan visum. Jag har tidigare frågat utrikesministern om hur agerar avseende Kosovos möjlighet att få visumfrihet inom EU. Jag undrar dock om regeringen utifrån den nya situationen kommer att agera för att Kosovo ska få möjlighet att resa till EU utan visum. Det är viktigt att vi ger alla länder samma förutsättningar samt att och EU fortsätter att uppmuntra länderna på att handla med varandra och övriga , vilket gynnar alla och minskar risken för nya konflikter. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att utifrån det nya avtalet mellan och Kosovo ta några initiativ inom EU för att främja Kosovos möjligheter att handla med via visumfrihet?
fr · H81119 · 2020-09-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:19 Effektivare skyddsjakt på varg av (C) till Statsrådet (S) På flera håll i både , och har varg synts till . För bara någon vecka sedan revs flera får hos en lantbrukare i i . är inte vanliga i dessa områden, och revir kan vara på gång att bildas. Lantbrukarna har ansökt om skyddsjakt på den varg som rivit fåren men får då till svar från att man ska sätta upp särskilda rovdjursavvisande stängsel. När man ska bedriva ett aktivt lantbruk är vargen till viss del ett stort problem och gör att lantbrukare på sina håll förlorar stora summor när djur blir dödade. Det är endast den lantbrukare som blivit drabbad som kan ansöka om skyddsjakt på varg i det område som är aktuellt. Ofta i dessa fall kan också organisationer som LRF och jägarorganisationerna vara till stor hjälp för den drabbade lantbrukaren eller djurägaren och då bidra med stöttning och kunskap. har i utskottsinitiativ lyft frågan om skyddsjakt på varg. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att skyndsamt verka för en effektivare skyddsjakt på varg?
fr · H8112 · 2020-09-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2 Kommande Syrienstrategi av (SD) till Utrikesminister (S) antog regeringen en regional svensk Syrienstrategi som skulle gälla med start . Enligt regeringen skulle syftet med verksamheten inom ramen för strategin vara att bidra till att stärka den så kallade resiliensen, vilken beskrivs som motståndskraften, återhämtnings- och anpassningsförmågan, hos den syriska befolkningen och hos utsatta grupper i grannländer som drabbas hårt av konflikten. Kontentan av vad detta de facto innebär är dock, och har varit, förhållandevis otydligt. Ur ett biståndsperspektiv ser vi hur regeringen slussat enorma summor pengar till flyktingläger i grannländerna och förhållandevis lite till exempelvis alla de internflyktingar som tagit sig till . Detta trots att de allra flesta av de syriska flyktingarna är internflyktingar med en enorm brist på resurser. Vidare borde fokus vara att minska våldet och kriget, vilket varit förödande ända sedan inbördeskrigets start med initialt ett hundratal olika grupper som slagits mot varandra, varav den ena är värre än den andra. Mot bakgrund av den utveckling vi sett , då landet delats mellan framför allt tre parter, varav den dominerande kraften i och Afrin främst består av brutala, turkstödda islamistgrupper, är det naturligtvis intressant att se hur den nya regionala Syrienstrategin kommer att se ut, eftersom den befintliga löper ut . Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Hur kommer den nya regionala Syrienstrategin att se ut, och hur ska man tolka regeringens ambition att stärka motståndskraften bland den syriska befolkningen?