ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111060 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1060 Torsksituationen i av (KD) till Statsrådet (S) Östersjötorsken är allvarligt hotad av en försämrad havsmiljö och avsaknaden av en fungerande sälförvaltning. Torsk tycks vara gråsälens favoritföda. En dansk studie visar att varje individ av de 40 000–60 000 sälarna i äter omkring torsk , förutom all annan fisk. Sammanlagt beräknas gråsälen i äta torsk , att jämföra med den svenska fiskekvoten av torsk som var . EU:s totala torskkvot var . är alltså en långt större fara för torskens överlevnad än fisket. Dessutom sprider sälstammen parasiter som drabbar torsken. Torskbeståndet behöver få tid att återhämta sig. Dock förekommer ett omfattande tjuvfiske i , trots det torskfiskestopp som beslutades av EU . Svenska torskfiskare har ålagts vad som närmast är att likna vid ett yrkesförbud och tvingas hålla sig på land, mot en så ringa ersättning att många fiskare närmar sig konkurs. förekommer uppgifter om att fiskebåtar från andra EU-länder oförtrutet fortsätter att finkamma fiskevattnen i med trålar, utan att det i deras hemmahamnar görs några kontroller av vare sig vilka sorters fisk som fångats eller i vilka vatten. Detta upplevs förstås som djupt orättvist av den svenska fiskarkåren. Ska inte ett beslut i EU gälla alla? Enligt uppgift har dessutom fiskare från olika medlemsstater olika bifångstregler vid fiske i rörande torsk. Trotset mot EU:s torskfiskeförbud ökar också risken för att Östersjötorsken inte får möjlighet att återhämta sig. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt agerar för att skapa en samsyn kring det allvarliga läge som råder för Östersjötorsken, så att övriga EU-länder respekterar torskfiskeförbudet och följer upp att det efterlevs?
fr · H7111061 · 2020-03-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1061 Försenade byggstartsbeslut för viktiga skånska tågprojekt av (M) till Infrastrukturminister (S) Med stora befolkningsmängd, den ökande trafiken över såväl som över de skånska hamnarna samt med tanke på att järnvägarna är en vital del i det svenska godsförsörjningssystemet så är utbyggnad av järnvägarna i av yttersta vikt. I nationella planen för infrastruktur uppmärksammas detta, och flertalet projekt förväntas börja nu och till stort gagn för och . I tidningen kunde man dock läsa om att viktiga infrastruktursatsningar på järnväg riskerar att både försenas och fördyras då regeringen inte avgett något byggstartsbeslut till vitala järnvägsprojekt som arbete sträckan –samt Flackarp–. Förseningar kring dessa beslut riskerar i sin tur att försena och fördyra andra projekt som ligger färdiga att ta vid efter ovanstående projekt. Min fråga till infrastrukturminister blir med anledning av ovanstående: Varför har inte några byggstartsbeslut tagits ännu rörande nämnda projekt, och när kan vi förvänta oss att dessa nödvändiga beslut kommer att tas?
fr · H7111062 · 2020-03-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1062 Strada – trafik- och olycksstatistik av (C) till Infrastrukturminister (S) Arbetet med nollvisionen inom trafiksäkerhet är ett arbete som är oerhört viktigt och där flera olika aktörer behöver jobba tillsammans, till exempel staten och olika branschorganisationer. handlar det också mycket om trafiksäkerheten och hur vi människor beter oss i trafiken. Strada är ett system där man kan hämta ut information om olyckor som sker i trafiken. Detta kan statliga myndigheter och forskare göra, och fram till nu har också branschorganisationer kunnat göra det. Det är data som är mycket värdefulla för att flera olika aktörer ska kunna ta del av statistik och kunna fortsätta jobba med trafiksäkerhet. Motorcyklister () är nu en organisation som blivit utestängda från Strada tillsammans med ca 200 andra organisationer efter att Transportstyrelsen fattat detta beslut att låta dra in behörigheten för dem. Beslutet grundar sig på att man inte kan garantera att personuppgifter inte kommer i fel händer. Det är mycket olyckligt att Transportstyrelsen stängt ute dessa organisationer som jobbat med trafiksäkerhet Min fråga till infrastrukturminister är därför: Vad tänker ministern göra för att se till att dessa branschorganisationer åter kan komma åt Strada på ett säkert sätt, exempelvis så att inte personuppgifter kommer till skada?
fr · H7111063 · 2020-03-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1063 relation till av (M) till Utrikesminister (S) Utrikesministern uttalade tidigt efter att hon tillträdde sitt ämbete att hon vill se en förbättrad relation till . Jag delar hennes uppfattning. har mycket att tjäna på goda relationer med staten , vilket även utrikesministern lyfte fram i sitt svar på skriftlig fråga från min partikollega (svar på skriftlig fråga 2019/20:68 Förbättrade relationer med ). I sitt svar poängterade även utrikesministern att det viktiga arbetet mot antisemitism ingår i regeringens åtgärder för att förbättra relationen med . Att bekämpa antisemitism är självfallet oerhört viktigt, men det är inte en bilateral fråga mellan och . Utrikesministern svar till saknar i övrigt konkretion. Mot bakgrund av ovan vill jag fråga utrikesminister följande: Vilka konkreta åtgärder har ministern vidtagit för att från svensk sida förbättra relationerna med ?
fr · H7111064 · 2020-03-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1064 Ambitioner kring svensk cancervård av (M) till Socialminister (S) Det finns många omotiverade och stora regionala skillnader inom svensk cancervård. Den nuvarande regeringen tillträdde 2014 med vallöftet från Socialdemokraterna om att korta köerna inom cancervården. Statsminister och socialminister undertecknade löftet (). Alla skulle få sin cancervård efter att patienten fått en remiss. Löftet var inte bara djupt populistiskt formulerat från början, utan dess goda intentioner är inte ens i närheten av att uppfyllas. Senast i en interpellationsdebatt i innevarande år uttryckte socialministern att det finns högt ställda ambitioner gällande cancervården. Hon illustrerade detta genom följande resonemang att regeringen menar allvar. ”Man skulle kunna skruva ned siffrorna över hur många som ska genomgå ett SVF eller hur många som ska göra det inom maximala ledtider”. Men, underförstått, det gör inte regeringen. Resonemanget är provocerande. har länge drivit och kommer att fortsätta att driva att den nationella cancerstrategin ska förnyas och uppdateras. Det gäller bland annat målen för hur många cancerpatienter som ska delta i ett standardiserat vårdförlopp. Målet borde vara att av alla människor som insjuknar i cancer ska vara utredda enligt ett standardiserat vårdförlopp före utgången av 2022. Därtill att av dessa ska få sin cancervård inom utsatta maximala tidsgränser. Detta vore ett mycket ambitiöst mål. är det helt nödvändigt. Cancerpatienter får vänta alldeles för länge i vårdköer. Till exempel får fem av sex människor med lungcancer inte sin första behandlingsstart inom utlovad väntetid, eller ledtider som det egentligen heter eftersom tiderna skiljer sig åt för olika cancerdiagnoser av medicinska skäl. Men för patienten handlar det om väntetider som bland annat skapar stor oro och ångest. Det är inte värdigt ett land som , som ska ha mycket höga ambitioner och ännu viktigare höga resultat i form av hög medicinsk kvalitet och korta väntetider. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att höja ambitionerna för svensk cancervård i enlighet med de förslag presenterat?
fr · H7111065 · 2020-03-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1065 Handläggningstider för kameraövervakningstillstånd av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I ett reportage i SVT Väst framkommer det att väntetiden för att få tillstånd till kameraövervakning hos Datainspektionen nu ligger och att drygt 500 ärenden samlats på hög. I reportaget framkommer att det bland annat drabbat SJ Götalandståg som kör regional- och pendeltåg i samt . En jurist på Datainspektionen konstaterar i programmet att kön uppstått efter att tillståndsprocessen flyttats från länsstyrelserna till Datainspektionen och att myndigheten inte fick hela sitt budgetäskande när man tog över uppdraget. Regeringen har tidigare lyft fram reformeringen av tillstånden för kameraövervakning som ett av flaggskeppen i arbetet mot otrygghet. Med anledning av detta vill jag fråga Justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att åtgärda problemen med långa handläggningstider för kameraövervakningstillstånd?
fr · H7111066 · 2020-03-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1066 deltagande i arbete av (M) till Utrikesminister (S) Socialministern och regeringen har lyft fram att utbrottet av covid-19, allmänt känt som coronaviruset, och liknande hälsorelaterade kriser måste hanteras gemensamt genom internationellt samarbete. Undertecknad delar helt och fullt den uppfattningen. För svenskt vidkommande är EU-samarbetet av mycket stor vikt, och det är därför välkommet att en lång rad initiativ och mekanismer redan har aktiverats för att inte minst säkerställa koordinering och ett bra informationsutbyte. Ett särskilt viktigt initiativ på EU-nivå är också den gemensamma upphandlingen av skyddsutrustning som är en del av. En helt central aktör i arbetet för att begränsa coronavirusets utbrott är , . WHO klassar utbrottet som ett internationellt hot mot människors hälsa, vilket man gör då utbrottet kräver att världens länder samordnar sina insatser. Ett land som befinner sig i ett utsatt läge för coronautbrottet är . har önskat bli inkluderat i WHO:s arbete men har dessvärre utestängts, vilket naturligtvis förklaras av påtryckningar från . När nu löper stor risk att allvarligt påverkas av coronautbrottet är det mycket viktigt att landet inte utestängs från samarbetet inom WHO. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Är ministern beredd att uttala sitt stöd för rätt att delta i WHO:s arbete och på andra sätt vidta åtgärder i syfte att förverkliga detta?
fr · H7111067 · 2020-03-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1067 Höjda avgifter från av (KD) till Statsrådet (S) höjde timtaxan för kontrollen av livsmedelsföretag som har som kontrollmyndighet. Timtaxan höjdes med från till . lantbrukare kämpar med små marginaler, sten läggs på bördan och urholkar förutsättningarna för att bedriva verksamheten. I detta är kostnaderna för byråkrati en drivande faktor. För den livsmedelsstrategi regeringen med bred förankring genom prop. 2016/17:104 bedriver, anges tydligt målsättningen under Mål för det strategiska området Regler och villkor (kap 5.6.1) att ”utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten.” Min fråga till statsrådet är därför: Hur anser statsrådet att denna kraftiga höjning av timtaxan för kontrollen av livsmedelsföretag harmoniserar med de utsatta mål för landets livsmedelsstrategi som regeringen ska driva?
fr · H7111068 · 2020-03-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1068 Handläggningstiderna hos av (SD) till Statsrådet (S) har dragits med långa handläggningstider gällande bostadstillägget, upp . Mörkertalet när det gäller bostadstillägget är fortsatt högt och myndigheten har stått med stora utmaningar att hantera ärendena. Myndigheten anpassade 2018 sin verksamhet utifrån rådande budgetbesparingar vilket är en av de främsta orsakerna till den uppkomna situationen . Myndigheten var under inledningen av 2019 underbemannad och har den genomfört utbildningsinsatser av nyanställda, vilket gjort att man haft en begränsad kapacitet under nästan hela 2019. Regeringen svarade i skrivelse att man delvis höll med i deras observation och att man övervägde att agera. Regeringen har i regleringsbrev till givit nya mål om att bland annat arbeta för kortare handläggningstider och ökad kundservice. Handläggningstiden ska vara som längst , och av de inkomna samtalen ska ha en väntetid på högst . Från myndighetens sida har man nu tagit fram ett åtgärdspaket för att komma till rätta med de långa handläggningstiderna och det stora mörkertalet för att möta regeringens uppsatta mål för verksamheten. konstaterar dock att de nya målen ej är uppnåbara inom den önskade tidsramen med de tilldelade medel som myndigheten har fått och har gjort en hemställan till regeringen om en ökad budget. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet och regeringen att tillskjuta de medel som anser sig behöva för att komma till rätta med de långa handläggningstiderna och därmed kunna öka kundservicen i enlighet med de mål som regeringen efterfrågar?
fr · H7111069 · 2020-03-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1069 ansvar för människor på flykt av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) I en intervju med , publicerad , sade att hjälper till på flera sätt. Bland annat genom kvotflyktingsystemet. ”Vi är det land i EU som tar fler kvotflyktingar direkt från flyktinglägren, bland annat från . Så de som verkligen har flyktingskäl har ju kunnat komma hit”, sa ministern. ska vidarebosätta 1 800 flyktingar från närområde. Det handlar om syriska flyktingar som hämtas från flyktingläger i , och . Av uttalandet framstår det som att menar att åtagande gällande vidarebosättning innebär att de som befinner sig i och verkligen har flyktingskäl får komma hit. Det är i så fall ett häpnadsväckande uttalande. Inte minst med tanke på att av de syrier som fick beslut om asyl i beviljades uppehållstillstånd. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att de övriga närmare 4 miljoner människor som flytt kriget i och befinner sig i inte har flyktingskäl?
fr · H7111070 · 2020-03-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1070 Tidningsbranschens ekonomiska kris av (S) till Finansminister (S) beslutade regeringen om ett förtydligat producentansvar för förpackningar och tidningar i en förordning om införandet av hushållsnära insamling. Det innebär ett fullt utbyggt system för tidningsbranschen, det vill säga som också motsvarar hela statens ekonomiska stöd riktat till tidningsbranschen. När jag träffade fick jag kännedom om att förordningsändringen är ett större hot mot tidningsbranschens ekonomi än Facebooks och Googles annonsvolymer. Det är ett dråpslag mot den lokala journalistiken och demokratin då de ekonomiska förutsättningarna redan är oerhört ansträngda i tidningsbranschen. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansminister : På vilket sätt avser regeringen att ekonomiskt kompensera tidningsbranschen för förordningsändringen?
fr · H7111071 · 2020-03-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1071 Blyfri ammunition av (L) till Statsrådet (S) Redan låga halter bly skadar nervsystem och syresättning hos människor och andra djur. pågår därför ett arbete med att minska utsläppen av bly i naturen. Inom EU pågår nu ett arbete för att nå ett förbud mot användning av bly i ammunition, såväl hagel som kulammunition. Förslaget väntas läggas . saknas tillräckliga alternativ godkänd blyfri ammunition i för jakt på inte minst vildsvin, hjort och älg. Inom viltvården måste miljöaspekter vägas mot lidande, och det innebär att blyfri ammunition snabbt och smärtfritt behöver döda viltet för att få användas. är den myndighet som utfärdar föreskrifter om vilken ammunition som är godkänd för respektive vilt. Det är därmed den myndighet som med hjälp av forskning och kunskap och med kloka, analytiska avvägningar behöver avgöra vilken ammunition som eventuellt kan användas i stället för dagens blyhaltiga. Om inte ser över, och där så är möjligt uppdaterar, dessa föreskrifter riskerar svensk viltvård helt i onödan en situation där viss ammunition förbjuds utan att någon annan finns att använda i stället. Det är min uppfattning att regeringen behöver säkra att nu prioriterar arbetet med föreskrifter om jaktmedel, så att svensk viltvård i möjligaste mån kan fortsätta när nya, mer miljövänliga EU-regler träder i kraft. Med anledning av ovanstående blir min fråga till statsrådet : Är statsrådet och regeringen beredda att säkra att detta arbete prioriteras?
fr · H7111072 · 2020-03-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1072 Turkisk provokation mot av (SD) till Utrikesminister (S) Det har snart gått den turkiske ledaren meddelade att avsåg att bryta avtalet om migranter med EU och därför tänkte öppna sina gränser mot . har vi sett hur migranter, några av dessa släppta från olika fängelser, bussats till gränsen av turkiska myndigheter. Vittnesuppgifter visar även hur flertalet migranter, däribland barn, har lurats och hotats med våld av turkisk polis. Väl vid gränsen har turkisk militär och polis skapat en korridor där tiotusentals människor tvingas leva inklämda. Filmklipp från gränsen visar hur turkisk polis skjuter tårgas över det höga gränsstängslet mot den grekiska sidan, nära där grekiska soldater och kravallpoliser har placerats ut. De allra flesta tycker naturligtvis att den turkiska regimens agerande är fullkomligt oacceptabelt. Deras sätt att utnyttja migranter är både hänsynslöst och utstuderat, varför det är glädjande att större delen av EU på olika sätt visat sitt stöd i denna stund. Det går dock inte att undgå tanken på att det gör just nu påminner om en militär invasion. Vi hade naturligtvis inte accepterat det om skjutit tårgas över gränsen som de tvingat tiotusentals människor att vandra in i vårt land. Mot bakgrund av detta önskas utrikesminister svara på följande fråga: Har regeringen på något sätt agerat för att ska upphöra med sin aggression, och hur har man stöttat ?
fr · H7111073 · 2020-03-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1073 Gribshunden i av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Utanför i ligger ett vrak som daterats till 1495. Vraket upptäcktes första gången omkring , men förmodligen har lokalbefolkningen känt till att det legat ett vrak där i flera århundraden. Det här vraket är skeppet . började internationella medier uppmärksamma vraket, på grund av att det är världens bäst bevarade senmedeltida vrak på havets botten. För kännedom kan meddelas att skeppet tillhörde danske kung och tros ha varit en föregångare till bland annat skeppet , som tragiskt nog också legat på havets botten. Det har gjorts, och görs än , bland annat dokumentärer, forskning, 3D-skulpturer och studier av vraket. påträffade arkeologerna skeppets figurhuvud, och i samråd med i togs ett beslut att skyddsbärga figurhuvudet. Det antas vara det tidigaste figurhuvud som bärgats och fick av den anledningen stor internationell medial uppmärksamhet. Det är flera organ som arbetar med Gribshunden. Det lilla som man hitintills har fått fram kan rita om stora delar av vår historieberättelse. Av den anledningen borde det finnas en anledning för regeringen att lyfta Gribshunden som ett potentiellt riksintresse eller liknande. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Kommer regeringen att kunna ge kommunen de resurser och stöd som behövs för att exempelvis bevara, upplysa om och bärga skeppet?
fr · H7111074 · 2020-03-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1074 Bredbandsutbyggnad i glesbygd av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen ser inte ut att klara av att leverera enligt målen för bredbandsstrategin. Det gäller bland annat att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst . , , har meddelat att de valt att prioritera utbyggnad i , , och . Större delen av anslagna medel för bredbandsutbyggnaden i glesbygd riktas till dessa regioner. Andra delar av landet får vänta. I och dess glesbygd i mitt eget hemlän har frivilliga krafter engagerat sig i hela för att få fiber till sin bygd. De mer tätbebyggda delarna i har goda möjligheter att få bredband, men de som bor glesbefolkat får inte någon fiber på grund av denna prioritering till enskilda regioner. Av förståeliga skäl finns nu en frustration där och en upplevelse av att ingångna avtal och löften från staten är som bortblåsta. När stödet begränsas till vissa regioner är riskerna uppenbara att förutsättningarna för projekt som hade varit mer kostnadseffektiva ödeläggs. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att se över PTS val att prioritera vissa regioner före alla andra i bredbandsutbyggnaden?
fr · H7111075 · 2020-03-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1075 Hbtq-personer i av (L) till Utrikesminister (S) Att inte har något större förtroende i världen när det gäller arbetet med mänskliga fri- och rättigheter är ingen nyhet. Situationen för bland andra hbtq-personer har förvärrats markant . Att leva som hbtq-person i är förenat med kränkningar, tortyr och döden. Som ett led i arbetet med att eliminera hbtq-personers existens i landet har enligt rapporter genomfört många tusentals könskorrigerande operationer . är transsexualism lagligt i , men att landet har näst högsta antal könskorrigerande operationer i världen bygger inte på toleransen utan på att det är ett sätt för landet att kränka homosexuella på största möjliga sätt. I stället för straff som tortyr eller avrättning kan personen i fråga i stället genomgå en könskorrigerande operation, då homosexualitet ses som en allvarlig sjukdom och strider mot landets normer. har ett stort ansvar att fortsätta arbeta för hbtq-personers mänskliga rättigheter och ge stöd åt modiga hbtq-rättighetskämpar världen över. Ju mer omvärlden försöker inskränka människors frihet, desto större kraft måste vi agera med. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att genomföra för att stärka hbtq-personers fri- och rättigheter i ?
fr · H7111076 · 2020-03-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1076 Svenska företag och tvångsarbete i av (V) till Statsrådet (S) publicerade tankesmedjan , , en rapport om hur muslimska fångar från politiska fångläger slussas ut som tvångsarbetare till olika provinser i . ASPI är en partipolitiskt obunden tankesmedja med uppdrag att öka kunskapen om omvärlden och ge den australiensiska regeringen råd i frågor som rör försvars- och säkerhetspolitik. I deras rapport beskrivs hur minst 80 000 fångar tvingas att arbeta under slavliknande förhållanden i olika fabriker runt om i , ofta långt ifrån deras hem. Verksamheten kring att placera ut fångarna, som ofta tillhör folkgruppen uigurer eller någon annan muslimsk minoritet, har kommersialiserats. Lokala myndigheter, fabriker som tar emot arbetskraften, samt de ”agenter” som förmedlar fångarna till fabrikerna tjänar stora pengar på rörelsen. Tvångsarbetarna säljs bland annat genom annonser på internet. Enligt rapporten ses tvångsarbetet som ett steg i ledet för ”omskolningen” av etniska minoriteter. I ASPI:s rapport finns det även en lista på 83 internationella företag vars produkter tillverkas i de kinesiska fabriker där tvångsarbete används. På listan finns två svenska företag med, nämligen och H & M. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att stoppa svenska företags inblandning i de kinesiska fabriker där tvångsarbete förekommer?