ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111306 · 2020-05-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1306 Generösare behandling av livskraftiga företag under pandemin av (S) till Socialminister (S) För någon vecka sedan träffade jag företagare inom rese-, restaurang- och besöksnäringen i för ett samtal om branschens svåra situation under den rådande pandemin. Jag träffade bland andra och , ägare av företaget , som berättade om hur den livshotande pandemin också kraftigt påverkat företagets ekonomi. Till följd av det riskerar en av restaurangerna nu att gå i konkurs. Det är inte bara Arvikaföretagare som befinner sig i en tuff period just . Jag träffar många företagare som har belyst den här mycket viktiga frågan, och vittnesmål kommer från hela landet om hur pandemin drabbat livskraftiga företag. Regeringen har vidtagit en hel del åtgärder för att rädda svenska företag, och även om skattebetalarna inte kan stå för alla företagens kostnader behöver vi hitta medelvägar för att möta företagens behov. När en av nu riskerar att försättas i konkurs kan det drabba hela kedjan. Alkoholtillståndet riskerar att dras in för hela företaget, och det kommer att drabba företaget ytterligare ekonomiskt. Coronaviruset är först och främst en fara för människors liv och hälsa men har drabbat företagen hårt, och under dessa tider behöver tillfälliga åtgärder vidtas. Som exempel skulle en sådan åtgärd vara en generösare tolkning av alkoholtillståndet för företagare som har flera företag. En sådan omställning hade hjälpt många av landets företagare i den här svåra tiden. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att tanågra lagstiftningsinitiativ för att företagare som har flera företag inte skaförlora sina alkoholtillstånd under pandemin?
fr · H7111307 · 2020-05-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1307 Industrifisket i av (V) till Statsrådet (S) Det svenska fisket står inför stora utmaningar. Problemet med att överleva på sitt fiske är särskilt markant för de som fiskar kustnära och som landar i lokala hamnar där tillgången på goda bestånd är låg. Orsakerna till obalansen i och rubbningen i ekosystemet är många, men en är det storskaliga fiske med stora industritrålare som pågår utanför kusten. Det är ett fiske som man med svårighet kan kalla hållbart. Dels för att det sker med trål som riskerar att förstöra botten, dels för att det vid ett litet antal tillfällen tar upp stora mängder fisk, som då hindras från att leka och stärka beståndet och inte kan bli föda åt större fiskar. I har de stora trålarna tagit upp 370 gånger mer strömming än Stockholms kustfiskare. Det är ett scenario som rimmar illa med ett land som vill värna en lokal livsmedelsförsörjning. Den stora delen av det som fångas med industritrålarna går till , där det blir fiskmjöl som ges till bland annat fiskarna i de norska fiskodlingarna, vilka vi sedan köper för konsumtion. Det är en onödig omväg. har tidigare lyft fram att det behövs begränsningar i industrifisket i , kopplat både till olika tidsperioder då fisken leker och till områden som är särskilt viktiga för fiskens utveckling. Detta har generellt sett möts med ljumt intresse från regeringen. Just nu pågår en namninsamling för att stoppa industrifisket i , då allt fler får upp ögonen för det ohållbara i dagens fiske. Med tanke på den ökade medvetenheten kring behovet av lokal mat och den ökade efterfrågan på det som finns nära bör det stora industrifisket, med all sin negativa miljöpåverkan i fisket, med transporter och beredning, bli ett minne blott. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder, och i så fall vilka, för att begränsa industrifiskets negativa inverkan på det lokala fisket och ekosystem?
fr · H7111308 · 2020-05-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1308 höga dödstal i covid-19 av Per Ramhorn (SD) till Socialminister (S) höga dödstal i covid-19 sticker ut i jämförelse med våra nordiska grannländer. har 272 döda per miljon invånare, vilket ska jämföras med som har 40 döda per miljon invånare. I SVT:s Aktuellt sa Tom , professor i matematisk statistik, och , professor i teoretisk biologi, att beräkningar visar att mellan 8 000 och 20 000 svenskar kan komma att dö till följd av coronaviruset. Även på delar uppfattningen att det inte är orimligt att mellan 8 000 och 20 000 svenskar kan komma att dö av covid-19. Det är så stora tal att det är svårt att ta in. Bakom varje siffra i statistiken finns en människa som har varit älskad, som inte längre lever och som sörjs av anhöriga. Därför är det mycket anmärkningsvärt att regeringen inte gör mer för att rädda så många som möjligt. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till socialminister : Delar ministern och regeringen bilden av att mellan 8 000 och 20 000 svenskar kan komma att avlida till följd av coronaviruset, anser ministern och regeringen i så fall att det går att försvara en strategi som kan leda till så många dödsfall och vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att inte ska komma att få tiotusentals avlidna i covid-19?
fr · H7111309 · 2020-05-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1309 Nödvändiga åtgärder för de äldre av Per Ramhorn (SD) till Socialminister (S) strategi har varit att till varje pris skydda riskgrupperna från att smittas av covid-19. Särskilt viktigt har det varit att hindra smittan från att komma in på landets äldreboenden. Vi kan nu konstatera att regeringen har misslyckats med detta på ett katastrofalt sätt. Coronaviruset har tagit sig in på minst 541 äldreboenden i . Från norr till söder rör det sig om tusentals äldre som har smittats på boenden. Ett nationellt besöksförbud infördes av regeringen . Då hade redan 90 kommuner runt om i landet bekräftade eller misstänkta fall av coronasmittade äldre på äldreboenden. Andra nordiska länder införde besöksförbud betydlig tidigare. införde till exempel nationellt besöksförbud på äldreboenden . Vi kan konstatera att regeringens åtgärder har varit för små, för få och alldeles för sent insatta. Regeringen har tillåtit en större samhällsspridning än övriga nordiska länder, och saknas en tydlig plan för hur de äldre ska skyddas. Det kan därför konstateras att regeringen inte har vidtagit nödvändiga åtgärder för att förhindra att människoliv gått till spillo, eftersom valde en annan strategi med betydligt färre restriktioner än våra nordiska grannländer. De äldre har fått betala det högsta priset, eftersom regeringen valde en strategi som uppenbarligen inte fungerar. Av den anledningen vill jag ställa följande fråga till socialminister : Varför vidtog inte ministern och regeringen tidigt de nödvändiga åtgärder som krävdes för att coronaviruset inte skulle ta sig in på landets äldreboenden, vilket hade förhindrat dödsfall, och anser ministern och regeringen att den svenska strategin, med betydligt mindre restriktioner än våra nordiska grannländer, har varit framgångsrik?
fr · H7111310 · 2020-05-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1310 Mun- och andningsskydd av (SD) till Socialminister (S) kom det så kallade svaret från socialminister på två skriftliga frågor (1158 och 1162) av undertecknad och av (SD). Av svaret att döma har ministern inte lagt något större engagemang i att besvara ledamot fråga, och frågan om regeringen bett om hjälp för att få bristvaror utomlands besvarades över huvud taget inte. Det finns således bara en tolkning: Nej, regeringen har inte bett om utländsk hjälp, trots stor brist på andningsskydd, handsprit, skyddskläder, visir och andra resurser. Vidare präglas de svar som ministern ger på olika skriftliga frågor av att ansvaret hänskjuts till berörda myndigheter, trots att det huvudsakliga ansvaret för de beslut som fattas ligger hos regeringen. Beträffande andnings- och ansiktsskydd finns här inget undantag. I svaret från avslutade ministern med följande text: ”och lämnar råd som utgår från forskning och vetenskapliga bedömningar och saknas rekommendationer om allmän användning av munskydd eller utandningsskydd.” Det är naturligtvis bra om politiken utgår ifrån expertisen. Problemet i denna kris är dock att politiken nästan uteslutande har utgått från vad en minoritet av expertisen säger, närmare bestämt den minoritet som tycks ha en dominerande ställning på landets myndigheter, främst . Det är samma minoritet som återkommande ertappas med att ha fel i sina bedömningar rörande SARS-CoV-2 men ändå åtnjuter regeringens fulla förtroende. Det sprids kontinuerligt myter från såväl myndigheter och politiker som olika tyckare att mun- eller andningsskydd inte skulle hjälpa för att minska smittspridningen – detta trots att det är vetenskapligt klarlagt att till och med de allra enklaste munskydden hjälper. När regeringsföreträdare återkommande talar om att förhindra desinformation blir det därför extra beklämmande när man är en del av den hälsoskadliga desinformationen som sprids. Det handlar om desinformation som bokstavligt talat kan vara dödlig. Det finns åtskilliga exempel där man till och med avråder från allmänt bruk av skyddsutrustning inom äldrevården. Eftersom vetenskapen är tydlig beträffande vikten av mun- och andningsskydd för att förhindra smittspridning bör det rimligtvis snarare uppmuntras. Mot bakgrund av den extremt höga smittsamheten av detta virus önskar jag att socialminister svarar på följande fråga: Hur kommer det sig att regeringen fortfarande inte rekommenderar eller rent av tvingar människor att använda mun- och andningsskydd?
fr · H7111312 · 2020-05-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1312 Sjöfartsstödet av (C) till Infrastrukturminister (S) Sjöfartsstöd är ett viktigt stöd till svenska rederier och sker i form av återbetalning av skatt på sjöanställdas inkomster, men även på arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. Syftet är att ge svensk sjöfartsnäring konkurrensvillkor som är likvärdiga med andra EU-länders handelsflottor och för att hindra utflaggning. Coronakrisen gör att många branscher har det tufft – men det är ingen överdrift att säga att hotell, restaurang och flygbolag är bland de branscher som drabbas hårdast. kommer dock även varningar om att sjöfarten är riktigt illa ute. En av orsakerna är det svenska sjöfartsstödet, som bara betalas ut under förutsättning att fartygen är i trafik. Eftersom många rederier nu tvingas ta fartyg ur trafik så går man miste om stödet. Risken är stor att nuvarande utformning av sjöfartsstödet gör att rederier går under, och då hjälper dessvärre inte kloka åtgärder som korttidspermitteringar. Enligt branschföreningen kommer konsekvenserna för svensk sjöfart att bli allvarliga. Om rederier dukar under eller kraftigt drar ned på trafiken kommer många jobb att försvinna, och det i sin tur orsakar negativa effekter för turism, besöksnäring, svensk industri och konkurrenskraft. Det är viktigt att komma ihåg då sjötransporterna är en betydelsefull kugge för både transporter av gods och passagerare till och från . Till följd av ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Kommer ministern och regeringen att initiera tillfälliga ändringar i sjöfartsstödet?
fr · H7111313 · 2020-05-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1313 Utvidgat sjöfartsstöd av (C) till Infrastrukturminister (S) Sjöfarten är viktig för att kunna hålla igång import och export till och från . i coronatider är sjöfarten av fortsatt stor betydelse för att godsflödet ska fungera. Sjöfarten är självklart också viktig för att kunna transportera människor till och från arbete, och sjöfarten är också en viktig del av besöksnäringen. Sjöfarten har ett så kallat sjöfartsstöd som är väldigt viktigt för att kunna fortsätta att ha en svenskflaggad sjöfart. Sjöfartsstödet bygger bland annat på löner och arbetsgivaravgifter för de anställda och ska vara till för att stärka vår handelsflotta. i coronatider, när flera fartyg kanske inte går i trafik, har bland andra branschföreningen efterfrågat ett utvidgat sjöfartsstöd som behöver komma på plats för att kunna rädda kvar jobb inom sjöfarten. Min fråga till statsrådet är därför: Anser statsrådet att ett utvidgat sjöfartsstöd bör införas för svenska rederier?
fr · H7111314 · 2020-05-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1314 Tillträdesförbud av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) tog emot utredningen åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). I denna finns bland annat ett förslag om tillträdesförbud till butiker, simhallar och bibliotek. Alla tre verksamheter har på olika sätt drabbats av stora problem med stölder, sexuella trakasserier, hot, våld och narkotika. Remissrundan var klar och förslaget välkomnas av bland annat , Kommuner och Regioner, polisen och . Enligt den propositionslista som regeringen redovisade skulle propositionen, Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott, där ett förslag för tillträdesförbud skulle ingå, lämnas till för behandling . Dock har inte någon proposition lämnats till enligt angivet datum. Enligt information på regeringens hemsida ska en tilläggsremiss göras vad gäller personuppgiftsbehandling gällande propositionen Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott. Dock anges inte någon uppdaterad tidsplan för avlämnande av proposition eller tänkt datum för när lagen är tänkt att träda i kraft. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad är anledningen till att propositionen Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott inte lämnades till , och vad är den aktuella tidplanen för avlämnande av proposition?
fr · H7111315 · 2020-05-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1315 Grundlagsfrågor av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) fyra grundlagar är grunden för vårt demokratiska samhälle. Grundlagarna har en tyngd som inte andra lagar har och är därför extra viktiga att värna. De är alltid viktiga att värna men speciellt i kristider. kan jag läsa i min lokala tidning att anställda i kommun förbjudits att prata med pressen. Detta med motivering att ”meddelarfrihet inte gäller i arbetet med Coronaviruset”. Uppmaningen i kommunen har kritiserats hårt av grundlagsexperter och anses vara en alltför långtgående inskränkning i den grundlagsskyddade yttrandefriheten. Att agera på detta sätt som kommun och inskränka meddelarfriheten kan eventuellt betraktas som en obefogad inskränkning i de rättigheter vi har grundlagsfäst i vårt demokratiska samhälle. Det är av vikt att klargöra vad som egentligen har skett i kommunen i detta ärende och varför dessa åtgärder har kunnat vidtagits. Den här inskränkningen i meddelarfriheten riskerar att skrämma människor och får dem att tappa tron på vårt demokratiska samhälle. Den här typen av åtgärder leder till rädsla, vilket inte hör hemma i en sund demokrati. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : På vilket sätt kommer ministern att agera för att värna våra grundlagar och för att förhindra inskränkningar i meddelarfriheten i våra kommuner i enlighet med grundlagen?
fr · H7111316 · 2020-05-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:1316 Stöd till företagare efter coronakrisen av (SD) till Näringsminister (S) Vi befinner oss just nu mitt uppe i en pandemi som drabbar hela världen. Det som händer nu liknar inget vi tidigare varit med om, och det kan kanske vara svårt att just nu se slutet på denna mardröm. Men vi vet också att vi till slut kommer att sätta igång på riktigt igen. En stor andel företag kommer då att ha gått i konkurs, och många företagare kommer att ha tvingats se sina livsverk slås i spillror. Enligt siffror från SCB uppgick det totala antalet konkurser till 2 092 stycken. Det är fyra gånger så många som under en vanlig månad och fler än . Det är rimligt att anta att fler tyvärr kommer att drabbas innan coronakrisen är över. Att då som företagare helt starta om från noll kan säkert kännas tufft, inte minst för många småföretag och familjeföretag som ofta har lagt ned hela sin själ i verksamheten. Dock behöver företagen, och därför krävs gemensamma initiativ över blockgränserna för en återhämtningsstrategi. Det är viktigt att uppmuntra seriösa företagare med bra affärsidéer som tvingats lägga ned sitt tidigare livskraftiga företag på grund av coronakrisen att starta igen. Ett återstartsbidrag där staten bidrar med kapital till de som tidigare ingått i en styrelse i ett aktiebolag eller haft enskild firma eller handelsbolag är en väg för att stimulera bolagstillväxt så att nya verksamheter växer fram och bidrar till att få landet på fötter igen. En annan väg är skattelättnader eller lättnader i arbetsgivaravgifter. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad har ministern och regeringen för strategi för att få igång företagandet efter och för att stödja företagare som på grund av krisen tvingats i konkurs eller att lägga ned sin verksamhet?
fr · H7111317 · 2020-05-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:1317 Beredskap vid smittspridning på LSS-boenden av (V) till Socialminister (S) Vi vet hur viktigt det är att skydda alla i samhället som tillhör en riskgrupp från att smittas med covid-19. Vi har sett hur stora konsekvenserna har blivit när smittan har spridit sig på äldreboenden i flera kommuner. I radioprogrammet berättar en anhörig till en person som bor på ett LSS-boende om sin stora oro för att viruset ska börja sprida sig på boendet. Hon vittnar om att det vid ett misstänkt fall av covid-19 visade sig att det inte fanns någon krisberedskap, skyddsutrustning eller handlingsplan vid smitta på boendet och att det hade skapat stor oro bland personal, boende och anhöriga. Många som bor på LSS-boenden tillhör en riskgrupp. Diagnoser som hjärt-kärlsjukdom, högt blodtryck och diabetes är exempelvis vanligare hos personer med intellektuell funktionsnedsättning än hos den övriga befolkningen. För vissa kan det även vara svårt att följa och ta till sig rekommendationer om hur man ska skydda sig själv och andra mot smitta. I en lägesrapport från om kommunernas beredskap för allmän smittspridning av covid-19 konstaterades att beredskapen för nödvändig materiel och utrustning bedömdes som minst god inom LSS-boenden i storstadsområdena jämfört med annan verksamhet. I tidningen rapporteras att det inte finns någon samlad nationell statistik kring förekomsten av smitta på landets LSS-boenden. Flera organisationer som företräder personer med intellektuella funktionsnedsättningar har kritiserat den bristande beredskapen. De pekar bland annat ut den stora andelen timvikarier som en riskfaktor eftersom den stora omsättningen av personal försämrar möjligheten att sprida viktig information samt att skapa nödvändiga rutiner. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att minska risken för en ökad smittspridning på landets LSS-boenden?
fr · H7111318 · 2020-05-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:1318 Riskgrupper och sjukskrivning av (M) till Statsrådet (S) "Patienter som tillhör stora riskgrupper för det nya coronaviruset nekas förlängda sjukskrivningar", skriver medierna i . Det får husläkare att reagera starkt. "Det handlar om extremfall som hamnar på bårhuset om de får covid-19", säger läkaren till medierna. Men nekar nu patienterna förlängd sjukskrivning trots att läkarna själva intygat allvaret till myndigheten. "Patienterna är oroliga, självklart. Den ena har gått tillbaka till arbete mot mina råd. Den andra har hittat en lösning med sin arbetsgivare så att personen jobbar när ingen annan är där men förlorar tre veckors sjukpenning", säger läkaren till medierna som är kritiska mot hur riskgrupperna hanteras. Läkarna signalerar i medierna att det finns stora brister i gällande lagstiftning när det gäller att skydda riskgrupper och anhöriga till personer som befinner sig i riskgrupp. Frågan är närmast akut och kräver en omedelbar lösning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När bedömer statsrådet att det finns ett regelverk på plats som skyddar riskgrupper i som absolut inte får drabbas av coronavirus?
fr · H7111319 · 2020-05-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:1319 Företagens regelbörda av (SD) till Näringsminister (S) Den ekonomiska kris som uppstått i smittans spår är förödande, inte minst för många företagare. Behovet av åtgärder och stöd för näringslivet från staten har varit och är stort. Regeringen har kommit med flera åtgärdspaket som initialt lindrat problemen. Dock har motsvarande krispaket i flertalet jämförbara länder varit avsevärt större än de svenska relativt sett. publicerade , , sin årliga undersökning gällande företagens kostnader för regler och byråkrati. Notan för att följa regler och byråkrati blir allt högre. Andelen företagare som anser att det blivit värre ökar återigen efter förra årets rekordsiffror. ansåg rekordmånga företagare, , att regelkrånglet förvärrats. är ökningen lindrigare, . Med ökad regelbörda följer ökade kostnader. har tidigare uppskattat att företagens administrativa kostnader ökat i genomsnitt med . Tyvärr påminner undersökningen från NNR oss om vad vi redan vet, att aktivt begränsar tillväxtpotentialen i våra företag. Genom att se över redan existerande regelkrångel och åtgärda det som vi säkerställer att ytterligare regelförbättringar görs kan vi på riktigt skapa goda förutsättningar för svenskt näringsliv att konkurrera på mer lika villkor globalt. Mot bakgrund av att världen befinner sig i en djup humanitär och ekonomisk kris är regelförenklingar för näringslivet inte det enda som krävs för stärkt konkurrenskraft, men det är definitivt ett viktigt förbättringsområde. Det är bra att regeringen har initierat ett arbete på området genom den så kallade förenklingsresan, men har det inte resulterat i någonting konkret. svarade näringsminister följande på en fråga om regeringens arbete med regelförenkling: ”kommer att bidra med en sammanställning och analys av förslagen från företagen samt lämna förslag på förenklingar baserat på ett urval av dessa.” Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder ämnar ministern och regeringen vidta för att skynda på regelförenklingsarbetet, och vilka konkreta förslag verkar ministern för på området?
fr · H7111320 · 2020-05-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:1320 Förordningen om distansundervisning i av (L) till Utbildningsminister (S) beslutade regeringen om en ny förordning som öppnar för grundskolor att under vissa förhållanden bedriva distansundervisning. Det innebär att elever eller lärare som på grund av rekommendationerna kring inte kan befinna sig på plats i skolan nu med stöd av förordning kan delta i skolans verksamhet på distans. Sedan beslutet fattats har det dock framkommit att det finns en oro från både lärare, lärarfackliga organisationer och skolhuvudmän om att förordningen kan uppfattas på ett sätt som innebär risker för dubbelarbete och försämrade arbetsförhållanden för lärarna. Bland annat finns bekymmersamma signaler om att föräldrar håller sina barn hemma, inte för att detta har stöd i rekommendationer, utan med hänvisning till att möjligheten nu öppnats för distansundervisning. Detta ligger inte i linje med de intentioner som låg bakom förordningen. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att förordningens intentioner ska uppfyllas?