ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811925 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:925 Styrmedlens effekt på uppsatta utsläppsmål av (SD) till Finansminister (S) Med bonus–malus-systemet avser regeringen att styra över fordonsparken till mer klimatneutrala fordon. Tanken är god, men resultatet lär i väsentlig del fördröjas. Att vi måste arbeta aktivt för att nå klimatmålen står utom allt tvivel. Dock är det många faktorer som ska samverka för att nå fullt resultat med en utbyggnad av exempelvis elektriska fordon. Enligt expertisen är tidshorisonten innan utbyggnaden av elnätet och infrastrukturen för laddning är dimensionerade och klara för att klara omställningen. För att nå målen om minskade utsläppsnivåer måste bilparkens medelålder sänkas från dagens 18 till åtminstone . En sådan föryngring av bilparken skulle innebära en sänkning av koldioxidutsläppen med . Den senaste statistiken och de prognoser som fordonsbranschen presenterar visar att utbytestakten i den svenska fordonsparken har bromsat in. När äldre bilar blir kvar i trafik längre än vad som är miljö- och säkerhetsmässigt godtagbart blir miljömålen allt svårare att uppnå. är av bilparken , vilket motsvarar 2,2 miljoner bilar. Utbytestakten för bilparken ligger runt , och det är utifrån det perspektivet man måste agera för en snabbare utbytestakt. Att straffbeskatta nya och bränsleeffektiva personbilar och lätta lastbilar med modern reningsteknik blir därför kontraproduktivt i arbetet med att reducera koldioxidutsläppen. Att fordonsparken i allt större utsträckning behöver elektrifieras är nog de flesta på det klara med, men vägen dit är trots allt ganska lång, och finns inte. Parallellt med utbyggnaden av den elektriska fordonsparken måste även andra lösningar till för att vi ska klara utsläppsmålen. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur resonerar ministern och regeringen kring de olika styrmedlens inverkan när det gäller att nå de uppsatta utsläppsmålen, och vilka åtgärder kan vi förvänta oss på skatteområdet?
fr · H811926 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:926 framförhållning av Boriana (M) till Infrastrukturminister (S) Mitt i pågående pandemi beslutade att hastigheten på mellan och skulle sänkas till 70 på grund av nyupptäckta fel på spåret. Detta har skapat stora problem för Skånetrafiken som inte bara tvingats lösa situationen ”över ” utan dessutom tvingats reducera trafiken till ett tåg . Underhållet av tågspåret kommer att pågå , åtminstone , med stora negativa konsekvenser för alla de som pendlar på denna sträcka. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ska planera och utföra underhållet av de skånska tågvägarna med bättre framförhållning?
fr · H811927 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:927 Skånetrafikens extra kostnader av Boriana (M) till Infrastrukturminister (S) För att minska smittspridningen avråds skåningarna från att resa med kollektivtrafiken under coronapandemin när det finns andra möjligheter att ta sig till jobbet. För många är dock kollektivtrafiken det enda alternativet, och dessa pendlare är självklart beroende av att kollektivtrafiken fungerar. meddelade att omfattande spårfel har upptäckts på mellan och , med följden att tågtrafiken reducerades till ett tåg med en maximal hastighet om . Omdirigeringen av tågtrafiken till busstrafik har förutom stora besvär och förseningar för resenärerna också skapat stora utmaningar och kostnader för Skånetrafiken, som helt utan förvarning tvingats sätta in ersättningsbussar. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att Skånetrafiken ska kompenseras för dessa extra kostnader?
fr · H811928 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:928 Åtgärder på skatteområdet för livsmedelsförsörjningen av (SD) till Finansminister (S) Den svenska självförsörjningsgraden av livsmedel har minskat kraftigt . Då kunde vi producera av behov av baslivsmedel, till skillnad från dagens . Under dagar hade vi dessutom stora beredskapslager att ta ur i händelse av handelsblockader eller produktionsstörningar. Dessa lager har avvecklats i den naiva tron att vi kommer att åtnjuta fred och fri handel. har många av oss kommit till insikten att oroligheter i vår närhet inte är uteslutna. Coronapandemin har dessutom lärt oss att störningar i den fria handeln, även inom EU, kan orsakas av helt andra skäl än militär aggression. En av anledningarna till vår ständigt sjunkande produktionskapacitet av livsmedel är det svenska skattesystemet. Detta är anpassat till större företag kring våra storstäder och tar ingen hänsyn till förutsättningarna på landsbygden. Därtill är livsmedelsproducenterna utsatta för en global konkurrens från producenter med helt andra skattesystem och helt andra lagar beträffande djurhållning och bekämpningsmedel. Detta innebär att marknaden inte kan garantera livsmedelsförsörjning med nu gällande skattesystem. Antingen måste livsmedelsproduktionen undantas från marknadens villkor eller också måste skattesystemet förändras för att göra svensk livsmedelsproduktion internationellt konkurrenskraftig. Vi har bevittnat en pandemi där ekonomin i flera avseenden lamslagits. Det påminner oss om behoven av att ha beredskap och en livsmedelsförsörjning som gör mindre sårbart. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta på skatteområdet för att garantera livsmedelsförsörjningen i ?
fr · H811929 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:929 De offentliga finansernas hållbarhet av (SD) till Finansminister (S) har vi sett exempel på hur kommunsektorn haft stora ekonomiska utmaningar som vi drabbats av en pandemi som medför att stora delar av beskattningsunderlaget reduceras. Det har angetts att fyra av fem kommuner har ekonomiska svårigheter och överväger besparingar, vilket vi fick signaler om redan innan pandemin. Utöver detta har arbetslösheten ökat . Trots att staten kraftigt ökat ersättningarna till kommunerna har det blivit alltmer oklart om statens skatteintäkter verkligen kommer att vara tillgängliga som prognostiserat. publicerade granskningsrapporten 2020:25 angående regeringens prognoser över framtidens skatteintäkter och förändrad energianvändning. slutsats är att regeringen inte tar höjd för att energi- och koldioxidskatter kommer att minska . Enligt börjar regeringens överskattning av statens skatteintäkter märkas 2024, varefter den förväntas öka till ungefär en halv procent av bnp, vilket motsvarar i dagens penningvärde och med dagens bnp. Detta belopp motsvarar en fjärdedel av de totala skatteintäkterna från energi, miljö och vägtrafik. Därmed har inte fått en korrekt bild av hållbarheten i de offentliga finanserna . föreslår i sin rapport att regeringen utvecklar metoden för att beräkna skatteintäkter på lång sikt så att den fångar utvecklingen på klimat- och energiområdet samt att regeringen ger i uppdrag att återkommande ta fram ett huvudscenario över energisystem på lång sikt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att vidta de åtgärder som föreslår för att leverera mer relevanta prognoser till i fortsättningen?
fr · H811930 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:930 Framtida skattehöjningar av (SD) till Finansminister (S) Historiskt var den långsiktiga trenden för skattetrycket ökande under , och har skattetrycket successivt sjunkit något. Dock ligger skattetryck fortsättningsvis en bra bit över det internationella genomsnittet för . Regeringen har under innevarande regeringsperiod i motsats till den långsiktiga trenden successivt höjt skattetrycket med cirka 4–genom bland annat höjda miljö- och energiskatter inom ramen för den gröna skatteväxlingen. Denna växling av höjda skatter är avsedd att finansiera sänkningar av inkomstskatter. Men höjningarna finansierar också ökade utgifter i staten, vilket föranleder det höjda skattetrycket. publicerade granskningsrapporten 2020:25 angående regeringens prognoser över framtidens skatteintäkter och förändrad energianvändning. slutsats är att regeringen inte tar höjd för att energi- och koldioxidskatter kommer att minska . Enligt börjar regeringens överskattning av statens skatteintäkter märkas 2024, varefter den förväntas öka till ungefär en halv procent av bnp, vilket motsvarar i dagens penningvärde och med dagens bnp. Detta belopp motsvarar en fjärdedel av de totala skatteintäkterna från energi, miljö och vägtrafik. Därmed har inte fått en korrekt bild av hållbarheten i de offentliga finanserna . slår fast att det framtida skattebortfall som förutspås innebär ett behov av ökad finansiering för att inte försämra de offentliga finanserna – med andra ord högre skatter, lägre utgifter eller ökad upplåning. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern och den nuvarande regeringen att höja skatter för att täcka upp för de försämrade offentliga finanserna och i så fall vilka skatter?
fr · H811931 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:931 WHO och av (M) till Utrikesminister (S) har önskat bli inkluderat i (WHO:s) arbete. Dessvärre utestängs landet fortfarande, vilket förklaras av starka motstånd och stora påverkan. Vi är många riksdagsledamöter som har efterlyst ett starkare engagemang från och EU till stöd för högst legitima önskan att åtminstone få bli observatör i WHO. I svar på tidigare frågor om deltagande i WHO har såväl utrikesministern som socialministern framfört att både som EU har ett intresse av att deltar i internationella organisationer och att man vill finna praktiska lösningar för hur ska kunna inlemmas i WHO:s arbetet. Dessa försök har misslyckats. Någon positiv utveckling kan inte skönjas. Därför måste och EU nu höja sina röster och mer handfast agera till stöd för och för att säkerställa att WHO inte sitter i knät på . ägde den 73:e World Health Assembly (WHA73) rum, och återupptogs sessionen. Under mötet avbröt en av ordförandena vid mötet talare som berömde för deras framgångsrika arbete under coronapandemin och som uttryckte att borde få lov att delta i WHO:s arbete. Om detta har bland annat Focus rapporterat. Dessutom ska kommentarer där nämndes ha blivit borttagna från WHO:s Facebooksida. Detta är mycket allvarligt och något som den måste reagera på. är en av WHO:s största bidragsgivare. har aviserat att man har för avsikt att bidra med samt därutöver med 40 miljoner till WHO:s särskilda krishanteringsfond. stora bidrag kan inte vara kravlösa utan måste följas av tydliga krav om att WHO respekterar grundläggande demokratiska principer. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att agera utifrån uppgifterna om att talare som på World Health Assembly uttryckt stöd för avbrutits samt att kommentarer där nämnts blivit borttagna från WHO:s Facebooksida?
fr · H811932 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:932 beskattning av (SD) till Finansminister (S) skiljer sig de kommunala skattesatserna som mest med mellan den kommun som har den högsta inkomstskattesatsen och den kommun som har den lägsta skattesatsen i . För vanliga löntagare som råkar vara skrivna i en högskattekommun med inkomster som ligger mellan riksgenomsnittlig årsinkomst och inkomster vid brytpunkten för statlig inkomstskatt uppstår på grund av detta en årlig skatteskillnad på 18 500–. Det är för vanliga hushåll en betydlig summa pengar . För hushåll belägna i perifera delar av landet där bilen är en fullkomlig nödvändighet – hushåll som dessutom drabbas av höga bränsleskatter och straffbeskattning i bonus–malus-systemet – är en högre skatt om hela 30 000 (!) kronor en betydande effekt av ett illa fungerande system. Detta är en stor summa som kan jämföras med den av regeringen föreslagna regionala skattereduktionen på blygsamma . Denna regionala skattereduktion är ett trubbigt verktyg som dessutom inte träffar alla landsbygdsområden i hela utan lämnar hela i sticket – , , , , för att bara nämna några exempel. Speciellt gäller detta för små kommuner med hög medelålder som har stora kostnader per invånare och låg medelinkomst. Dessutom är det ett faktum att de stora skillnaderna i kommunala skattesatser leder till att höginkomsttagare väljer bort landsbygden, trots att dessa kommuner rent ekonomiskt är i behov av att fler höginkomsttagare är skrivna i just deras kommuner. Utvecklingen med allt större skillnader i skattesatser, trots det kommunala utjämningssystemet, leder i förlängningen till att förvärra splittringen av mellan stad och landsbygd. Min fråga till finansminister är: Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med de stora skillnaderna i kommunala skattesatser som finns i ?
fr · H811933 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:933 Sänkta arbetsgivaravgifter för äldre, unga och nyanlända av (SD) till Finansminister (S) Enligt en släppt rapport från har de sänkta arbetsgivaravgifterna för äldre inte gett någon påtaglig effekt på sysselsättningen i denna grupp. Många av de äldre kanske rent av känner sig färdiga med ett långt arbetsliv och ser fram emot att pensionera sig, även om det såklart finns många exempel på äldre som känner stor och kanske rent av växande inspiration i sitt arbete. Det är personer som besitter en stor kompetens, lång erfarenhet från ett arbetsliv med varierande inslag och god förståelse för betydande paradigmskiften i samhället, personer vars kompetens därför har ett mycket stort värde i samhällsekonomin. Vi måste ta vara på resursen som de äldre utgör. Av flera anledningar är det också viktigt för samhällsekonomin att även unga kommer i arbete, särskilt för trygghetens, välfärdens och pensionssystemets finansiering. regeringar har på olika sätt försökt åstadkomma sysselsättning i specifika åldersgrupper och valt att sänka arbetsgivaravgifterna baserat på olika ålderskriterier. Det är en metod som har prövats tidigare. har på ett liknande sätt fastställt att åtgärden återigen ska prövas. Dessvärre visar det sig att sänkta arbetsgivaravgifter för unga och nyanlända tenderar att bidra till undanträngningseffekter på arbetsmarknaden i stället för att ge påtaglig effekt på sysselsättningen. Enskilda personer med utländsk härkomst kan alldeles uppenbart ge ett viktigt bidrag till ekonomin, men gruppen med utrikesbakgrund är dessvärre fortfarande överrepresenterad i arbetslöshetsstatistiken. Min fråga till finansminister blir därför: Vilka sysselsättningseffekter förväntar sig ministern och regeringen av januaritalets överenskomna nedsättningar av arbetsgivaravgifter för specifika åldersgrupper?
fr · H811934 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:934 Korttidsarbete av (SD) till Näringsminister (S) röstade igenom förslaget om korttidspermittering, och om man var berättigad att söka stöd för korttidspermittering kunde arbetsgivaren göra detta för sina anställda i olika nivåer: 20, 40, . Stödet kan sökas retroaktivt från . Vid det första ansökningstillfället gjordes utbetalningen relativt snabbt. Naturligtvis fanns det en önskan från de ansökande företagen som hade lidit ekonomisk skada under pandemins första månader att ersättningen skulle utbetalas till företagen omgående, vilket också blev fallet. och anställda som berördes vid det första tillfället för ansökan medförde en tung belastning på de myndigheter som blivit utsedda att hantera ansökningarna. Tillfället för avstämning och uppföljning innebar en ännu större belastning. , som administrerar ansökningar om ersättning för korttidsarbete, har fått betydande personalförstärkningar från bland annat för att hantera och kontrollera ansökningar och avstämningar. Efter att avstämningar har gjorts, vilket skall ske efter , har dock utbetalningarna för beviljat stöd till företag kommit att släpa efter. Det har förekommit fall där ansökt och beviljad ersättning för korttidsarbete inte kommer arbetsgivaren till godo förrän mer än halvvägs in i nyttjandeperioden för vilken ansökan gäller. Visserligen är lönekostnaden något lägre för arbetsgivaren, då även den anställde finansierar en mindre del av korttidsarbetet med ett bruttolöneavdrag på 4–7,beroende på grad av korttidsarbete. Dock är den större delen av lönekostnaden fortfarande kvar hos arbetsgivaren, och med den förmodade likviditetsbristen kan det medföra stora påfrestningar för denne. Naturligtvis måste ansökningarna genomgå en kontroll, och en uppföljning av redan utbetalade medel måste göras, men med tanke på den fördröjning som är innan utbetalningen sker vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Anser ministern att har fått erforderliga resurser för kontrollverksamheten och hanteringen av utbetalningar för korttidsarbete när utbetalningar sker uppåt in i nyttjandeperioden för ersättningen?
fr · H811935 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:935 Kostnadsräntan på skattekontot och ett tillfälligt anstånd med skatteinbetalning av (SD) till Finansminister (S) En grundläggande princip är att skatt ska betalas utifrån gällande skattelagstiftning. En skuldränta på skattekontot finns därför i syfte att tydliggöra incitamentet att reglera sin skatteskuld. För en privatperson har kostnadsräntan på skattekontot två nivåer. Den låga räntan gäller vid anstånd med att betala in till underskott av slutlig skatt fram till förfallodag beslut av domstol eller ett skatteärende som har överlämnats till Kronofogden för indrivning. Den höga räntan används efter att betalning inte är gjord på förfallodag där betalningskrav har skickats ut och fram till betalning eller överlämning till Kronofogden för belopp som beror på skönsbeskattning. Den låga räntan är densamma som den så kallade basräntan, vilken fastställs av och som är . Den höga räntan är basräntan med ett tillägg om . Summerat blir den höga räntan , vilket är en relativt hög ränta vid jämförelser på räntemarknaden. Den höga räntan bidrar till att skattekontot inte skall fungera som en tillfällig kredit utan snarare skall skapa incitament för att betala sin fastställda skatteskuld. Det kan normalt sett finnas en rimlighet i det, men 2020 är inte ett vanligt år, utan många privatpersoner har fått radikalt försämrade privatekonomiska förutsättningar. Tyvärr har den pågående coronapandemin också försämrat möjligheterna för många privatpersoner att kunna reglera sin skuld på skattekontot. Som företagare kan man i vissa fall och för en tillfällig tidsperiod ansöka om anstånd med en skatteinbetalning om det finns en tillfällig oförmåga att betala på grund av följderna av coronaviruset. Därför vill jag ställa följande fråga till finansminister : Anser finansministern att det finns anledning att tillfälligt ge privatpersoner möjlighet att ansöka om ett anstånd med skatten, alternativt justera den höga kostnadsräntan på skattekontot, för att ge privatpersoner i ekonomiskt trångmål en respit eller en mer rimlig kostnadsränta på sin förfallna skatteskuld, och vidtar ministern några åtgärder?
fr · H811936 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:936 Differentierad arbetsgivaravgift av (SD) till Finansminister (S) Många svenska glesbygdskommuner har drabbats av avfolkning och nedläggningar av företag, skolor och annan samhällsservice. Företagens situation i glesbygden är ogynnsam på grund av en minskande marknad och långa transportsträckor. Dessa nackdelar kompenseras till liten del av ett lägre kostnadsläge, men det är otillräckligt för att upprätthålla en långsiktigt levande glesbygd. lämnades betänkandet Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet (SOU 2005:68) till . Syftet med utredningen var att ta ställning till ett förslag om förhöjt grundavdrag för fysiska personer bosatta i områden som avfolkas (stödområde A). Utredningens slutsats är dock att åtgärder i form av sänkta arbetsgivaravgifter i de berörda områdena är att föredra. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen valde dessvärre att ignorera utredningens rekommendation. Detta åtgärdsförslag har också prövats i praktiken. I finns ett system med geografiskt differentierad arbetsgivaravgift, vilket innebär avsevärt lägre avgift i glesbygden. Allra längst upp i norr är arbetsgivaravgiften helt avskaffad. Resultatet har visat sig vara mycket gott, och åtgärden är mycket populär bland företagare, löntagare, forskare och politiker. som den differentierade arbetsgivaravgiften gynnar företag och kommuner i den norska glesbygden missgynnas svenska företag som verkar nära den norska gränsen. Därmed försämras den svenska glesbygdens förutsättningar ytterligare, vilket leder till en än snabbare avfolkning. För en långsiktigt levande svensk glesbygd måste svenska företag som verkar inom stödområde A få förbättrade möjligheter att överleva och konkurrera, exempelvis genom en geografiskt differentierad arbetsgivaravgift. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till finansminister : Varför har finansministern och regeringen valt att inte stödja glesbygden genom detta väl utredda och beprövade förslag med geografiskt differentierad arbetsgivaravgift?
fr · H811937 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:937 Militära kartor på internet som avslöjar hemliga anläggningar av (SD) till Försvarsminister (S) har avslöjat att Försvarsmakten offentliggör kartor som röjer var många av hemliga och topphemliga militära anläggningar ligger. Med kartorna, en vanlig dator och söktjänster som och Google går det enkelt att hitta dessa skyddsobjekt. I de öppet redovisade områdena finns skyddsobjekt vars plats och verksamhet är hemlig. ”Det kan antas att det skadar landets försvar eller på annat sätt vållar fara för rikets säkerhet om uppgifterna röjs”, skriver Försvarsmakten. Trots det redovisar myndigheten helt öppet en katalog med exempel på vad som kan finnas där i form av centraler och anläggningar för ledning, underrättelser, vapen eller förråd. Jag vill därför ställa följande fråga till försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av det som har avslöjats av ?
fr · H811938 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:938 Restaurangbranschen och skatt på engångsartiklar av (M) till Finansminister (S) tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag om skatt på engångsartiklar. Grundförslaget är att skatt skall betalas med hela per mugg och med per livsmedelsbehållare. Den föreslagna skatten kommer alltså innebära mycket stora kostnadsökningar för företag som säljer mat och dryck för avhämtning. Det är en kostnadsökning som berörda företag knappast har möjlighet att övervältra på konsumenterna, utan kostnadsökningen kommer ytterligare att minska marginalerna i en redan extremt pressad bransch. På grund av coronapandemin och de skärpta rekommendationerna liksom särskilda begränsningar som gäller för restaurangbranschen, med bland annat förbud att sälja alkohol efter , är denna mycket viktiga näring i akut kris. läggs varsel, företag går i konkurs, drömmar och livsverk slås i spillror och dörren in på arbetsmarknaden stängs för många, inte minst unga. Redan före coronapandemin var förslaget om skatt på engångsartiklar en dålig idé. Förslaget har mycket liten och tveksam miljöeffekt som genomförandet av förslaget skulle vara ett hårt slag mot restaurangbranschen och riskera att snedvrida konkurrensen med industriföretag, som inte behöver betala skatt på till exempel en färdig lunch. Om regeringen går vidare med förslaget vore det faktiskt att beskriva som en spark mot företag som går på knäna eller redan ligger. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansminister : Är finansministern beredd att ge besked om att hon backar från sitt besked om att införa en ny skatt på engångsartiklar?
fr · H811939 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:939 En minskning av vildsvinsstammen av (M) till Statsrådet (S) Vildsvinsskadorna är omfattande, och skadorna innebär stora ekonomiska förluster för vårt svenska lantbruk. En ökad avskjutning och minskning av vildsvinsstammen är helt nödvändig för att minska skadorna och minimera förlusterna som är orsakade av vildsvinen. Sönderbökade åkrar, trädgårdar, kyrkogårdar, parker med mera. Listan kan göras lång på skador som vildsvinen orsakar, för att inte tala om alla de trafikolyckor som vildsvinen orsakar. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit eller ämnar vidta för att kraftfullt minska vildsvinsstammen?