ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811454 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:454 Företagande i glesbygd av (SD) till Finansminister (S) Det flesta nya arbetstillfällen skapas i mindre företag; närmare fyra av fem nya jobb skapas i små och medelstora företag som växer och som därmed behöver nyanställa. Av dessa företag är det stora flertalet verksamma i och kring våra storstäder medan företagsamheten på landsbygden halkar efter. Anledningarna till detta är flera. Dels är infrastruktur som exempelvis bredband sämre utbyggd, dels är avstånd och kostnader för transporter avsevärt högre, inte minst på grund av de ständigt eskalerande bränsleskatterna. Till detta kommer det faktum att glesbygden av naturliga skäl oftast har ett mindre kundunderlag på konsumentmarknaden, vilket dessutom försämras ytterligare av den pågående urbaniseringen. Skattesystemet i sin helhet är för övrigt anpassat efter städernas förutsättningar. Som exempel kan nämnas arbetsgivaravgifterna. I den statliga offentliga utredningen vid namn Regionala stimulansåtgärder (SOU 2005:68), framställs den tydliga bedömningen att det bästa sättet att åstadkomma en effektiv regional stimulans avseende näringsliv och sysselsättning i glesbygd är att sänka arbetsgivaravgiften för områden som avfolkas. Den dåvarande rödgröna regeringen valde dock att i stället höja grundavdraget för boende i dessa områden, vilket senare avskaffades av den borgerliga regeringen. Och har dessutom innevarande regering valt att åter höja grundavdraget genom en regional skattereduktion till ett försumbart belopp som enligt utomstående expertbedömare inte förväntas ge påtaglig effekt. Min slutsats av detta är att ingen regering haft särskilt höga ambitioner att stärka svensk glesbygd. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder på skatteområdet har ministern och regeringen för avsikt att vidta för att förbättra företagares villkor i lands- och glesbygd?
fr · H811455 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:455 Karenstid vid uppsagt permitteringsstöd av (M) till Finansminister (S) Den karenstid som normalt gäller vid permitteringsstöd borde temporärt anpassas till de snabba förändringar som sker på grund av ökad smittspridning av . Arbetsgivare som fått permitteringsstöd på grund av men som senare på fråga från om de ville söka fortsatt stöd tackade nej, på grund av att de trodde på de ljusare tider man såg , får inte ansöka om nytt permitteringsstöd förrän . blev det snabbt en helt annan situation och det uppstod ny kris. Därför tvingas arbetsgivare skicka hem sin personal på grund av arbetsbrist. Vid kontakt meddelar att eftersom företaget tackat nej till fortsatt stöd så inträder en karenstid och arbetsgivaren får inget permitteringsstöd. Detta kan då medföra att personalen sägs upp och blir arbetslös, då kostnaderna blir för stora för företaget att klara av i längden när intäkterna uteblir. Därför är min fråga till finansminister : Avser finansministern att vidta några åtgärder när det gäller karenstiden för permitteringsstöd, så att företag snabbare återigen kan ansöka om stöd med anledning av coronakrisen?
fr · H811456 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:456 Stävjande av assistansfusk av (M) till Socialminister (S) publicerade en artikel om en kvinna som åtalats för att ha lurat till sig i felaktiga assistansersättningar . Kvinnans fyra assistenter åtalas också för brott. Kvinnan var beviljad totalt och hävdade att hon behövde hjälp med i stort sett allting. I en statlig utredning som överlämnades till dåvarande statsrådet uppskattades den årliga kostnaden för assistansfusket till mellan 900 miljoner och . Utöver att det är mycket pengar som inte går till det som de är avsedda för så undermineras tilltron till såväl systemet med assistansersättning som det sociala skyddsnätet i allmänhet. Fusket måste bekämpas. I det fall som nämns ovan har dom inte fallit, och de åtalade nekar till brott. Alla är oskyldiga till motsatsen bevisats. Flera myndigheter har dock larmat om att assistansbrottet är utbrett, och att åtgärder måste vidtas. Min fråga till socialminister är: Avser ministern att vidta några ytterligare åtgärder för att stävja assistansfusket?
fr · H811457 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:457 Kunskap om digitalt arbetssätt av (M) till Socialminister (S) Coronapandemin som slog till med kraft har drabbat oss alla hårt. Många människor har dött, många har varit svårt sjuka och många har också fått bestående nedsättningar av sin fysiska och psykiska förmåga. Dessutom har vi tvingats avstå från att träffa alla kära vänner och släktingar för att minska smittspridning. Vår ekonomi har kraftigt försämrats och vi har tvingats låna ur statskassan för att finansiera både permitteringsersättningar, företagsstöd och sjukpenning på grund av sjukdom eller för att man tillhör en riskgrupp. Men det kommer efter coronapandemin, och två stora utmaningar kommer att vara att arbeta av den stora vårdskuld som uppkommit, samt att digitalisera vården för att arbeta mer effektivt. Vårdpersonal har självklart inte haft tid att kompetensutvecklas under pandemin. Tvärtom: Är det några som under pandemin arbetat hårt är det hälso- och sjukvården. Men många av våra äldre har kunnat använda till att kompetensutveckla sig för att vara mogna för en mer digitaliserad hälso- och sjukvård efter pandemin. Min fråga till socialminister : Har ministern på något sätt arbetat för att ge våra äldre möjlighet att under pandemin faktiskt kompetensutveckla sig för att vara bättre rustade för en mer digitaliserad hälso- och sjukvård?
fr · H811458 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:458 Antalet vargar i av (M) till Statsrådet (S) riksdag har beslutat att vi ska ha en vargstam på 170–270 vargar. Trots detta beslut är antalet vargar betydligt högre. Att ha en vargstam på 170–270 vargar i beslutet innebär ju att man måste vidta åtgärder när vargstammen ligger över det högsta värdet. Varginventeringar har tydligt visat att vargstammen är betydligt större än 270 individer, vilket gör att regleringen och minskningen av antalet vargar i har misslyckats grovt. Regeringens ansvar är ju att se till att beslut genomförs och efterlevs och att våra myndigheter får tydliga instruktioner om att verkligen följa beslut. Min fråga till statsrådet blir därför följande: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit, eller ämnar vidta, för att få ned vargstammen så att den i håller sig inom intervallet 170–270 individer och absolut inte överstiger 270 individer?
fr · H811459 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:459 Snabb vaccinering av befolkningen av (M) till Socialminister (S) Det har gått relativ sedan världen drabbades av coronaviruset, och i har dödssiffrorna varit höga i jämförelse med andra länder. strategi med provtagning av befolkningen har inte fungerat helt smärtfritt, och ännu fungerar inte provtagningen fullt ut i alla regioner. Rapporter kommer om att ett vaccin är i antågande, och arbetet för att säkerställa att alla som vill har möjlighet att få vaccinet så fort som möjligt måste påbörjas. Detta skulle näringslivet och de privata vårdaktörerna inom hälso- och sjukvården kunna hjälpa till med. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ser arbetet ut med att förbereda för en storskalig covid-19-vaccinering ut i , och avser ministern att låta näringslivet vara behjälpligt vid massvaccineringen?
fr · H811460 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:460 Förberedelse för massvaccination av (M) till Socialminister (S) Coronapandemin som slog till med kraft har drabbat oss alla hårt. Många människor har dött, många har varit svårt sjuka och många har också fått bestående nedsättningar av sin fysiska och psykiska förmåga. Dessutom har vi tvingats avstå från att träffa alla kära vänner och släktingar för att minska smittspridning. Vår ekonomi har kraftigt försämrats, och vi har tvingats låna ur statskassan för att finansiera både permitteringsersättningar, företagsstöd och sjukpenning på grund av sjukdom eller för att man tillhör en riskgrupp. Allt detta har varit nödvändiga åtgärder även om hur, när och hur mycket kan diskuteras. Detta är dock inte vad jag avser ta upp i denna fråga. Tvärtom, vad kan man göra för att färre ska smittas av detta elakartade virus? kommer det glädjande nyheter om att ett vaccin kan vara på väg att ha genomgått nödvändig prövning för att kunna användas för massvaccinering. Min fråga till socialminister lyder: Hur förbereder ministern för massvaccination när vaccin för covid-19 finns tillgängligt?
fr · H811461 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:461 Utvärdering av företagsstöd av (M) till Näringsminister (S) Coronapandemin, som slog till med kraft , har drabbat oss alla hårt. Många människor har dött, många har varit svårt sjuka och många har också fått bestående nedsättningar av sin fysiska och psykiska förmåga. Dessutom har vi tvingats avstå från att träffa alla kära vänner och släktingar för att minska smittspridning. Vår ekonomi har kraftigt försämrats och vi har tvingats låna ur statskassan för att finansiera både permitteringsersättningar, företagsstöd och sjukpenning på grund av sjukdom eller för att man tillhör en riskgrupp. Stora summor har betalats ut som omsättningsstöd och permitteringsersättningar. Detta har varit nödvändigt i det akuta läget, men det finns inget som är gratis och det kommer en tuff tid också efter coronapandemin. Min fråga till näringsminister lyder: Avser ministern att utvärdera de stöd som betalats ut till företag i syfte att klargöra hur väl de var anpassade för att rusta svenskt näringsliv till tiden efter pandemin?
fr · H811462 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:462 Krispengarna för kulturen av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Så här står det på : Utlysningen av krisstödet till kulturen är stängd. är båda ansökningsomgångarna till krisstöden stängda. Sammantaget har fått in drygt 4 400 ansökningar om totalt . ska fördela i stöd till intäktsbortfall, särskilda behov i kulturlivet och smittsäkra evenemang. stängde slussarna till den andra ansökningsomgången. Drygt 2 200 ansökningar till ett totalbelopp på hade då kommit in till . För särskilda behov i kulturlivet finns att fördela. Av den aktuella summan ska 80 miljoner gå till smittsäkra evenemang. De sökta beloppen den andra omgången spänner mellan några tusenlappar upp till 37 miljoner som högst. 18 aktörer söker för belopp . Drygt tre fjärdedelar av det totala sökta beloppet avser verksamhetsbidrag och resten avser smittsäkra evenemang och olika främjande insatser. Mer än två tredjedelar av de sökande har sin hemvist i de tre storstadsregionerna , och . står för högst andel: av ansökningarna. De flesta ansökningarna gäller scenkonst och musik. avser teater, dans, musik och andra scenkonstuttryck. ”– Vi kommer att gå igenom alla inkomna ansökningar och skapa oss en uppfattning om vilka prioriteringar som behöver göras, säger generaldirektör . Vår utgångspunkt är att stötta så många som möjligt som är berättigade till krisstöden. Planen är att vi ska ta beslut om krisstöden första veckorna för att kunna betala ut pengarna .” Min fråga till ministern handlar om vilka planer ministern har för de personer och företag som trots ansökan inte får del av några pengar, och där ovissheten för framtiden nu bara blir större och större. Ansökningarna till krisstöden är stängda och ansökningarna är betydligt högre än vad som det finns pengar avsatta för. Dessutom är handläggningstiden lång och ovissheten är svår för många om man får del av stödet eller inte. Det är ju också viktigt att inte alla pengarna nu fördelas till storstäderna utan att även kulturengagemang i våra mindre kommuner får del av pengarna. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad avser ministern att göra för alla dem som hamnar utanför och som enligt kriterierna borde fått stöd men missar stödet då de avsatta pengarna inte räcker?
fr · H811463 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:463 Snabbtester för covid-19 av (M) till Socialminister (S) är sent med att använda snabbtester. började med snabbtester för covid-19. Detta underlättar själva testningen, och man kan också genom snabbtesterna få reda på resultatet efter . är det november, och testkapaciteten på många laboratorier i är ansträngt. Det har alltså gått började med sina snabbtester. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Varför har inte startat upp och använt samma snabbtester som ?
fr · H811464 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:464 Avgifterna för virkesupplag vid väg av (M) till Infrastrukturminister (S) tog bland annat följande beslut som behandlades i betänkandet /20:TU1: ”Bifall till utskottets initiativ till tillkännagivande om att regeringen bör verka dels för en återgång till en ordning där det inte tas ut några avgifter för tillstånd till virkesupplag utmed allmän väg, dels för att underlättar administrationen för skogsföretagen i samband med ansökan om tillstånd för virkesupplag utmed allmän väg”. Så här står det fortfarande på : ”Avgift för prövning av ansökan om upplag inom vägområde för allmän väg är och ska betalas innan ansökan handläggs. Avgiften omfattar handläggning av ärendet och återbetalas inte, även om det blir avslag på ansökan. Hur du gör inbetalningen framgår av den bekräftelse som du får om att vi har mottagit din ansökan”. har det gått drygt tog beslutet, och fortfarande har inte regeringen agerat och åtgärdat problemen med tillståndssökningarna och avgifterna. Det är nonchalant både mot landets skogsägare och att ingenting har åtgärdats enligt tillkännagivandet, trots att det borde vara välkänt att åtgärderna förväntades bli genomförda skyndsamt. kan skogsägare vara tvingade, på grund av barkborreangrepp, att lägga ut små travar där intäkterna inte ens täcker den avgift som man tvingas betala in till . Dessa avgifter är ett hån mot alla på landsbygden och deras behov av att kunna använda vägarna för sina virkesleveranser. Min fråga är till infrastrukturminister är därför: Avser ministern att ta bort avgifterna under innevarande ?
fr · H811465 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:465 Regeringens bredbandsmål av (M) till Statsrådet (S) () gör bedömningen att det saknas 22 miljarder utöver de kommersiella aktörernas insatser för att nå regeringens bredbandsmål. De kommersiella aktörerna påstår att fördyrande tillståndsprocesser gör investeringarna dyrare än beräknat, och tiden för att hela ska ha tillgång till ett snabbt bredband dröjer. Infrastrukturens femte ben är digitaliseringen, men en förutsättning är snabbt och stabilt bredband. Detta har visat sig inte minst , när allt fler arbetar hemma och kommunens grundläggande service och kommunikation ofta sker via fiberlösningar. Det är oroande om bredbandsutbyggnaden inte sker i den planerade takten för att regeringen har underfinansierat. Jag skulle vilja fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att hela har bredband till 2025, i enlighet med regeringens mål?
fr · H811466 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:466 Yrkeskompetensbevis av (M) till Infrastrukturminister (S) Yrkeschaufförer för tung trafik måste ha ett yrkeskompetensbevis för att få framföra sitt fordon och är en viktig del för att logistiken i ska fungera. Under coronapandemin har vi kunnat se sårbarheten i den svenska infrastrukturen när transport och gods inte kan flöda över gränser. En viktig nyckel till att snabbt och effektivt få ut gods till hela är yrkeschaufförer. Chaufförerna ska genomgå en fortbildning , och det är nu dags för tusentals chaufförer att förnya sina yrkeskompetensbevis. Men sedan kom pandemin, och många kurser ställdes in eller sköts . På en skriftlig fråga (2019/20:1420), Otydliga svar angående YKB, svarar ministern: ”Vad gäller yrkesförarkompetens beslutade regeringen om förändringar i förordningen om yrkesförarkompetens så att den som före har genomgått en delkurs enligt äldre föreskrifter får tillgodoräkna sig den kursen inom ramen för sin fortbildning. Den som före har påbörjat en grundutbildning men slutför den efter det datumet får dessutom genomföra hela grundutbildningen enligt äldre föreskrifter och tillgodoräkna sig den som en genomförd grundutbildning. Utöver det behöver den som har tillstånd att bedriva utbildningsverksamhet inte anmäla till Transportstyrelsen de anpassningar av utbildningsplanen som följer av de nya föreskrifterna förrän . Ändringarna möjliggör också att delar i fortbildningen får genomförs genom distansundervisning. Lagen och förordning trädde i kraft .” Då pandemiläget förvärrats och har skärpt sina krav i flera regioner är utbildningar över hela landet nu hotade, och många åkerier vill inte att deras chaufförer ska träffas fysiskt alls, då risken för smitta och inställda transporter är stor. Möjligheten att hålla utbildningarna på distans via nätbaserade lösningar skulle då vara ett alternativ, precis som ministern svarade på tidigare nämnd skriftlig fråga. Men enligt uppgifter vägrar nu Transportstyrelsen att godkänna digitala utbildningar med hänvisning till identifikationsproblem av deltagarna, då kursledaren inte kan kontrollera körkort fysiskt. Detta torde vara enkelt löst med digitalt bank-id. Min fråga till infrastrukturminister är därför: Avser ministern att ge Transportstyrelsen i uppdrag att godkänna digitala utbildningar för yrkeskompetensbevis, eller avser ministern att ge ytterligare dispens för befintliga yrkeskompetensbevis?
fr · H811467 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:467 Rättsosäkerheten i Århuskonventionen av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Äganderätten urholkas sakta men säkert, och för mark- och skogsägare blir framtiden osäker. Talerätten har utnyttjats för att stoppa brukande i hela landet och hindra utveckling och möjligheter för både privatpersoner och företag. som det pågår komplicerade rättsfall om talerätt och Århuskonventionens tillämpning lägger fram förslag på en ännu starkare Århuskonvention. Skogsägarna och LRF varnar nu för att kommissionens nya förslag kommer att urholka äganderätten och öka rättsosäkerheten ytterligare. Jag vill därför fråga miljö- och klimatminister : Hur avser ministern att arbeta för att stärka rättssäkerheten för svenska mark- och skogsägare?
fr · H811468 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:468 Gårdsförsäljning i av (M) till Socialminister (S) Två utredningar är tillsatta och avslutade om gårdsförsäljning av alkoholrelaterade drycker. har röstat igenom ett tillkännagivande till regeringen om att tillåta gårdsförsäljning i . Januaripartierna bestämde att tillsätta ytterligare en utredning om att införa gårdsförsäljning utan att riskera Systembolagets monopol. Utredningen är halvvägs in i mandatperioden inte tillsatt . har det statliga Systembolaget börjat med hemkörning direkt till kund. Utan den kontroll som finns i Systembolagets butiker kan man nu få lådvis av starksprit och billig öl hemkörd till dörren. Men en småskalig och exklusiv försäljning direkt av producent på landsbygden anses hota Systembolagets existens och bidra till sämre folkhälsa. stad och Region har dock förstått det kloka med att tillåta gårdsförsäljning och ser vinster för landsbygden, turismen och näringslivet. Länet är positivt till att tillåta gårdsförsäljning. De har gemensamt skickat in en ansökan till regeringen om att få bli pilotlän för att testa småskalig gårdsförsäljning av alkoholdrycker. Jag vill med anledning av ovanstående fråga socialminister : Kan ministern ge ett tydligt besked om huruvida ministern avser att ta initiativ till att låta ett politiskt enigt län som få bli pilotlän för en småskalig gårdsförsäljning?
fr · H811469 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:469 Kapaciteten på av (M) till Infrastrukturminister (S) Regeringen har mitt under brinnande coronapandemi gett Swedavia i uppdrag att utreda en snabbnedläggning av . har inte den kapacitet som krävs för att tillgodose fler flighter under peaktimmarna tidig morgon och sen eftermiddag då de flesta affärsresenärer reser. Om läggs ned och trafiken ska fungera som tidigare kommer det att behövas en utbyggnad av en ytterligare start- och landningsbana på . Miljöprövningen av en sådan är inte påbörjad . Min fråga till infrastrukturminister är därför: Avser ministern att inleda ett arbete med en ytterligare start- och landningsbana på ?
fr · H811470 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:470 Tomma platser på höstens polisutbildning av (M) till Statsrådet (S) Våldet i samhället eskalerar. Gängbrottslighet och skjutningar mitt på blanka dagen har blivit svenskarnas vardag. Det finns en politisk enighet om att det behövs fler poliser för att både utreda och förebygga brott i samhället. Nuvarande regering har med högt tonläge skrutit med en utökad polisutbildning. Tyvärr räcker det inte med att skapa utbildningsplatser; dessa måste fyllas av kvinnor och män som också är villiga att utsätta sig för det ökade våldet i samhället. rapporterar nu att var femte plats står tom till höstens polisutbildning. Ett sätt att göra yrket mer attraktivt är ökade löner. M- och KD-budgeten avsatte mer pengar riktade till ökade löner för polisen, något regeringen inte har verkställt. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att fylla platserna på polisutbildningen?
fr · H811471 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:471 Införande av brottskod för djurrättsextremism av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Eskalerande hot och våld från en liten grupp extremister får konsekvenser för en hel bransch och sätter skräck i hela samhällen. Det är allvarligt. Brotten måste tas på största allvar. Diskussionen om vad som ska göras för att skydda lantbrukare, jägare och deras familjer har pågått , och enligt ministern är en proposition på väg fram som innehåller sätt att freda gårdsplanen för lantbrukare. Detta är bra, men det behövs fler verktyg i verktygslådan, och eftersom djurrättsextremister ofta arbetar över hela landet behöver polisen sätt att identifiera dem och arbeta nationellt med frågan. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att lägga fram ett förslag om en egen brottskod för djurrättsextremism?
fr · H811472 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:472 Åtgärder med anledning av metoo av (L) till Statsrådet (MP) fylldes medierna av kvinnors berättelser om övergrepp, sexuella trakasserier och sexuellt våld under det som sedan kom att kallas #metoo-uppropen. Den tystnadskultur som tidigare rådde kring dessa frågor bröts. När tystnaden bröts vågade fler kvinnor anmäla övergrepp, vilket ledde till fällande domar i ett antal uppmärksammade fall. #metoo-uppropen visade även på problemets omfattning. Att det rör sig om ett omfattande problem bekräftas även av Brottsförebyggande rådets undersökningar, som visar att nästan var tionde kvinna i åldern 16–84 utsattes för sexualbrott . har det gått #metoo-uppropen, och konkreta förändringar efterfrågas fortsatt. Med anledning av det vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att förhindra och förebygga sexuella trakasserier och sexuellt våld, och vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta?