ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812449 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:449 av (M) Handelshinder inom EU har frågat mig om kommissionen bör inleda överträdelseförfarande mot de länder som inte har avskaffat sina handelsrestriktioner, eller vilka åtgärder som jag anser bör vidtas för att säkra efterlevnaden av reglerna för EU:s inre marknad. Regeringen fortsätter att understryka vikten av en välfungerande inre marknad även i kristider. Regeringen påtalar också att det inom EU finns ett behov av en mer strategisk och framtidsinriktad diskussion om hur det bäst säkerställs att de regler och principer som EU:s medlemsstater kommit överens om gemensamt ska kunna fungera fullt ut. Jag har under hela varit i nära kontakt med företag och näringslivsorganisationer runt om i landet för att förstå deras problem med handelsrestriktionerna och för att försöka lösa dem, i samarbete med mina regeringskollegor, i kontakter med ministerkollegor, inte minst i EU och , och ansvariga kommissionärer. Vi kan nu se att de flesta medlemsstater har lyft sina restriktioner, vilket förstås är en positiv utveckling, men vissa restriktioner kvarstår fortfarande. Jag anser att vi kommer att behöva en ordentlig diskussion om hur vi säkerställer den inre marknadens funktion även i kristider. Kommissionär med ansvar för EU:s inre marknad uppmanade alla medlemsstater i ett brev strax , att respektera den fria rörligheten för varor och tjänster samt att undvika restriktioner som kan hämma den fria rörligheten på den inre marknaden. Jag svarade på brevet och återupprepade regeringens ståndpunkt, beskrev den aktiva roll som regeringen tagit i frågan samt behovet av att förhindra att en liknande situation uppstår igen. Vid möte uppmanades Europeiska kommissionen att presentera en rapport med åtgärder, inklusive lagstiftning, gällande den inre marknadens motståndskraft utifrån covid-19. Rapporten ska presenteras och där kommer genomförandet av handlingsplan för efterlevnad att få en framträdande roll, liksom framstegen med att undanröja hinder på den inre marknaden. Regeringen bevakar noggrant om problem i leveranskedjorna skulle återuppstå. Det är positivt att det pågår en intensiv diskussion inom EU om hur vi kan undvika en sådan situation igen inom ramen för återhämtningsplanen och diskussionen om bättre efterlevnad av . Regeringen ämnar ta en aktiv och konstruktiv roll i denna diskussion. Slutligen, verkar regeringen för en förbättrad och stärkt tillämpning av det verktyg som finns på varuområdet där medlemsstaterna anmäler förslag till nationella regler till Europeiska kommissionen. Syftet med verktyget är att motverka omotiverade hinder på den inre marknaden och där medlemsstaterna tillsammans med kommissionen deltar i ett slags europeiskt remissförfarande. Enligt verktyget ska exempelvis inte ett nationellt förslag kunna antas förrän remissförfarandet har avslutats.
frs · H812450 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:450 av (M) Tillgång för till polisens belastnings- och misstankeregister har frågat mig om jag är beredd att vidta de åtgärder som krävs för att Inspektionen för vård och omsorg () ska ges rätt att vid sin tillståndsprövning göra sökningar i polisens belastnings- och misstankeregister. För regeringen och mig är det viktigt att insatsen personlig assistans håller hög kvalitet och att vi förhindrar oegentligheter och kriminalitet i välfärdssystemen. Inspektionen för vård och omsorg () har en viktig roll i det arbetet genom att pröva ansökningar om tillstånd att anordna personlig assistans och utöva tillsyn över verksamheten. Oseriösa anordnare hör inte hemma i välfärdssystemen och absolut inte inom personlig assistans. Därför gav regeringen i uppdrag att göra en analys av arbetet med assistansanordnare och ge förslag till åtgärder för att hindra anordnare från att bedriva oseriös verksamhet. lämnade sin rapport till åtgärder gällande oseriösa assistansanordnare till regeringen. Ett av de förslag på åtgärder som tar upp i rapporten handlar om IVO:s tillgång till polisens belastnings- och misstankeregister. IVO:s rapport analyseras i .
frs · H812451 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:451 av (M) Övningsområde för försvarsmakten har frågat mig vilken ambition jag har tidsmässigt när det gäller att regeringen ska kunna fatta beslut gällande Försvarsmaktens möjligheter att öva i . Bakgrunden till frågan är den pågående miljötillståndsprövningen av Försvarsmaktens övningsverksamhet på Göteborgs skärgårdsskjutfält. Det beslut som Miljöprövningsdelegationen vid i fattat i ärendet har överklagats till regeringen. Utgångspunkten för handläggning av överklagade ärenden är att den ska ske så effektivt som möjligt utan att rättssäkerheten kan ifrågasättas. Vid miljöprövning av Försvarsmaktens övnings- och skjutfält ställs motstridiga samhällsintressen mot varandra vilket kräver en ingående prövning från både rättslig och politisk synpunkt. Det aktuella ärendet, Göteborgs skärgårdsskjutfält, består av ett omfattande underlag, många komplexa frågeställningar och ett stort antal parter. Detta påverkar självklart handläggningstiden. Handläggning av ärendet Göteborgs skärgårdsskjutfält pågår och har hög prioritet. Jag kan dock inte närmare ange när regeringen kan komma att fatta ett beslut i ärendet.
frs · H812452 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:452 av (M) Förändringar i bilstödet med anledning av bonus–malus har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att människor med bilstöd kompenseras för ökade kostnader med anledning av höjda fordonsskatter. Jag håller med om vikten av att bilstöd även ska komma personer med begränsade ekonomiska resurser till del. Bilstödet utgör en betydelsefull förmån för att främja delaktigheten i samhället för vuxna och barn med funktionsnedsättning. vill jag betona att regeringen ser det som avgörande att minskar utsläppen av växthusgaser i transportsektorn, och når klimatmål. trädde nya bestämmelser i kraft utifrån regeringens förslag om förbättrade möjligheter till bilstöd (prop. 2019/20:107). Syftet med de ändrade reglerna är att öka ändamålsenligheten i stödet genom att enskilda inte ska tvingas köpa alltför stora bilar samt att öka möjligheten till anpassning av bilen utifrån den enskildes behov. Mindre bilar är i de flesta fall inte bara billigare utan är även mer bränslesnåla och utgör därmed en mindre belastning på miljön. I samband med detta höjdes också nivåerna på tilläggsbidragen i bilstödet för att öka kompensationen för kostnaderna i samband med bilköp. Jag vill också betona att regeringen löpande följer frågan om enskildas möjligheter att ta del av bilstödet som en viktig del i arbetet med att öka förutsättningarna för att personer med funktionsnedsättning och deras familjer att leva ett aktivt, självständigt och oberoende liv.
frs · H812453 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:453 av (SD) Oriktiga folkbokföringsadresser har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen redan nu arbetar konkret med att minska felet i folkbokföringen och därigenom minska risken för välfärdsbrott och även indirekt motverka ett potentiellt växande skattefel. Sedan den här regeringen tillträdde har vi genomfört en kursändring för att skapa ordning och reda i folkbokföringen. Det kräver ett enträget arbete och att ansvariga myndigheter ges rätt förutsättningar. En del i att skapa rätt förutsättningar handlar om tydliga signaler till befolkningen att var och en ska vara folkbokförd där den bor. Därför har det varit särskilt viktigt att återinföra folkbokföringsbrottet. Regeringen har dessutom genomfört ett flertal andra åtgärder som syftar till att förbättra kvaliteten i folkbokföringen. har fått ökat anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. Myndigheten har möjlighet att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen och göra besök för att kontrollera en persons bosättning. Vidare har vi gett bättre förutsättningar för ett effektivt och ändamålsenligt informationsutbyte inom myndigheten, bland annat genom att sekretessbrytande uppgiftsskyldigheter har införts mellan folkbokföringsverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten. Som känner till har regeringen också tillsatt en statlig utredning som ska redovisa åtgärder för att minska fel i folkbokföringen. Därutöver har remitterat en promemoria i vilken bland annat föreslås en skyldighet för samtliga myndigheter att underrätta om det kan antas att en uppgift i folkbokföringen är oriktig eller ofullständig. Ärendet bereds nu inom . Så sent som gav regeringen dessutom ett uppdrag till tolv statliga myndigheter att inrätta ett pilotprojekt för att komma åt felaktig folkbokföring kopplad till organiserad brottslighet. Uppdraget samordnas av och ska redovisas . Avslutningsvis vill jag även nämna att regeringen i budgetpropositionen har föreslagit att anslag ökas med engångsvis 2021 för att förstärka och effektivisera folkbokföringsverksamheten. beräknas anslaget ökas med varaktigt. I och med tillskottet kommer bland annat kunna förstärka sin verksamhet i att motarbeta felaktig folkbokföring.
frs · H812454 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:454 av (SD) Företagande i glesbygd har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder inom skatteområdet för att förbättra företagares villkor på lands- och glesbygd. Regeringen arbetar för att det ska finnas goda generella förutsättningar för företagande och boende på landsbygden, såväl som med särskilda åtgärder riktade till dessa områden. Exempel på detta är de stöd till investeringar för företag på landsbygderna som görs inom ramen för landsbygdsprogrammet. Regeringen har också beslutat om statsbidrag om totalt till kommuner i stödområde A för att stödja näringslivsutvecklingen i dessa kommuner –2020. Målet är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. I syfte att stimulera utvecklingen och bidra till fler arbetstillfällen finns flera olika former av regionala skattelättnader. För arbetsgivare verksamma i främst och västra finns en regional nedsättning av socialavgifterna som innebär att ett särskilt avdrag ska göras vid beräkningen av arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften. I vissa delar av landet finns även en regional nedsättning av fordonsskatten, och för hushåll och tjänstesektor i delar av norra gäller en nedsatt energiskatt på el. Härutöver införs snart, som nämner, en regional skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden. Skattesänkningen utgör både en kompensation och en regional stimulans som kan underlätta och i viss utsträckning attrahera till boende och arbete i dessa delar av landet. Åtgärden ska även ses i ett större sammanhang där det är angeläget att på olika sätt stimulera en regional utveckling.
frs · H812455 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:455 av (M) Karenstid vid uppsagt permitteringsstöd har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder när det gäller karenstiden för permitteringsstöd, så att företag snabbare återigen kan ansöka om stöd med anledning av coronakrisen. Spridningen av det nya coronaviruset har påverkat svenska företag drastiskt. Detta gäller inte minst de företag som drabbats hårt av de restriktioner som beslutats för att minska smittspridningen. Sedan utbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat historiskt stora åtgärder för att bland annat begränsa smittspridningen och för att lindra effekterna för jobb och företag. Åtgärderna spänner brett och omfattar en rad områden. En av dessa åtgärder är stödet vid korttidspermitteringar. Korttidspermittering kan beviljas som längst i följd. Regeringen kommer att föreslå att den tidsgränsen tillfälligt tas bort fram till och med . I praktiken innebär det att arbetsgivare som har beviljats korttidspermitteringar under någon del av 2020 kommer att kunna få ytterligare stöd till och med .
frs · H812456 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:456 av (M) Stävjande av assistansfusk har frågat mig om jag avser att vidta några ytterligare åtgärder för att stävja assistansfusket. Jag håller med om att det är viktigt att förhindra fusk och kriminalitet inom personlig assistans. Att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott inom välfärdssystemen är nödvändigt för att upprätthålla förtroendet för vårt gemensamma välfärdssamhälle. får det inte innebära att de berättigades assistansersättning beskärs, den som har rätt till assistans ska få det. Regeringen och ansvariga myndigheter har vidtagit flera åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott inom välfärdssystemen i stort och inom assistansersättningen, till exempel: trädde skärpningar av både bidragsbrottslagen och lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen i kraft. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att tillförs för att intensifiera arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. Regeringen föreslår också att det ska införas ett riksdagsbundet mål för att utbetalningarna från välfärdssystemen ska vara korrekta, andelen felaktiga utbetalningar ska minska och fel ska motverkas. har regeringen också förtydligat i instruktion att myndigheten ska delta i det myndighetsgemensamma arbetet mot den grova och organiserade brottsligheten. har utvecklat sitt arbete för att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. Utredningsmetodiken har utvecklats, bland annat genom att tillämpa riskprofilering, tillsätta särskilda utredningsteam samt löpande kontakt med gällande misstänkt oseriösa anordnare. Förändringarna har inneburit en markant ökning av upptäckta felaktiga utbetalningar, antalet kontrollutredningar och polisanmälningar. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att göra en analys av arbetet med assistansanordnare och ge förslag till åtgärder för att hindra anordnare från att bedriva oseriös verksamhet. lämnade sina förslag till regeringen och de bereds nu i . Att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott i våra välfärdssystem är ett ständigt pågående arbete både för regeringen och för ansvariga myndigheter.
frs · H812457 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:457 av (M) Kunskap om digitalt arbetssätt har frågat mig om jag på något sätt arbetat för att ge våra äldre möjlighet att under pandemin faktiskt kompetensutveckla sig för att vara bättre rustade för en mer digitaliserad hälso- och sjukvård. Hälso- och sjukvården ska vara tillgänglig för alla. En tillgänglig vård innebär att vården är lätt att komma i kontakt med och att insatser ges inom rimlig tid. Vidare innebär tillgänglighet att hälso- och sjukvården ska utformas så att den inte utestänger personer med särskilda behov. Digital delaktighet, förmåga att använda digitala verktyg, har under pandemin visat sig ha stor betydelse för äldre personer. budget tilldelades för sitt uppdrag att verka för att personer med funktionsnedsättning och personer med särskilda behov, så som äldre, har tillgång till it och elektroniska kommunikationstjänster som alla andra och på likvärdiga villkor. Inom uppdraget finansierar myndigheten bl.a. utbildningsprojekt för t.ex. äldre för att de ska kunna lära sig att använda it och elektroniska kommunikationstjänster. beslutade regeringen om uppdrag till PTS att genomföra insatser att bidra till tillgänglighet och användning av it och elektroniska kommunikationstjänster för äldre inom äldreomsorgen och andra som befinner sig i isolering på grund av pandemin (I2020/01296/D). Det finns en inneboende utmaning att sprida kunskap om hur man använder digital teknik till en person som har låg digital kompetens utan fysiska möten där det är möjligt att visa hur man gör. Det är därför angeläget att samhället, och hälso- och sjukvården, under pandemin kvarhåller möjligheten för individer att även kunna ta del information och ta kontakt på annat sätt.
frs · H812458 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:458 av (M) Antalet vargar i har frågat landsbygdsministern vilka åtgärder statsrådet har vidtagit, eller ämnar vidta, för att få ned vargstammen så att den i håller sig inom intervallet 170–270 individer och absolut inte överstiger 270 individer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. beslutade att godkänna den dåvarande regeringens förslag i propositionen En hållbar rovdjurspolitik (prop. 2012/13:191) om att referensvärdet för gynnsam bevarandestatus hos den svenska vargpopulationen skulle ligga någonstans mellan 170–270 individer. I propositionen framförde regeringen att efter behandling skulle bedöma vilket det exakta referensvärdet för varg skulle vara inom det av regeringen föreslagna intervallet och rapportera värdet till enligt art- och habitatdirektivet. Enligt riktlinjer kan det rapporterade referensvärdet inte vara ett intervall utan måste vara ett exakt värde. I enlighet med beslut rapporterade att referensvärdet för vargpopulationen i ska vara minst 270 vargar. Referensvärdet för gynnsam bevarandestatus får sedan inte underskridas. Enligt art-och habitatdirektivet ska medlemsländerna rapportera referensvärden för alla de arter som anges i direktivets bilagor. Riksdagsbeslutet handlade om rapporteringen av rovdjur som gjorde 2013. Den sårbarhetsanalys som låg till grund för referensvärdet i propositionen 2013 kritiserades för att inte beakta de genetiska aspekterna. Den svenska populationen av varg har haft en högre inavelsgrad än vad som ingick i analysen och analysen stred därför mot riktlinjer om det vetenskapliga underlaget till referensvärdet. Regeringen gav därför i uppdrag att utifrån ett brett vetenskapligt underlag uppdatera analysen och, med den nya analysen som grund, utreda vad som krävs för att populationen ska anses ha gynnsam bevarandestatus. Analysen visade att det behövs minst 300 vargar i och att minst en invandrad varg från eller behöver reproducera sig med en skandinavisk varg varje femårsperiod för att populationen ska ha gynnsam bevarandestatus. Enligt riktlinjer ska länderna, mellan de regelbundna rapporteringarna som länderna ska göra enligt art- och habitatdirektivet, omvärdera bevarandestatusen. Rapporteringarna ska göras och 2019 rapporterade till att referensvärdet för gynnsam bevarandestatus nu är 300 vargar. Jag uppfattar att bedömning av referensvärdet för gynnsam bevarandestatus för vargen i nu vilar på den vetenskapliga grund som riktlinjer kräver av medlemsländerna.
frs · H812459 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:459 av (M) Snabb vaccinering av befolkningen och 2020/21:460 av (M) Förberedelse för massvaccination har frågat mig hur arbetet ser ut med att förbereda för en storskalig covid-19-vaccinering i och om jag avser att låta näringslivet vara behjälpligt vid massvaccineringen. Därtill har frågat mig hur jag arbetar för att förbereda för massvaccination när vaccin mot covid-19 finns tillgängligt. presenterade regeringen en vaccinstrategi för att snabbt ska få tillgång till vaccin mot covid-19 och snabbt kunna vaccinera. För att säkra tillgång till vaccin ingår i en gemensam EU-process. vaccinsamordnare deltar, som en av EU:s sju förhandlare, i förhandlingar med intressanta vaccintillverkare. Regeringen har beslutat att ansluta till fyra förhandsavtal och därigenom säkrat flera miljoner doser vaccin, under förutsättning att vaccinen blir godkända. Fler avtal kan bli aktuella. gav regeringen, utifrån vaccinstrategin, ett uppdrag till att ta fram en nationell operativ vaccinationsplan. Planen ska vara ett stöd för myndighetens insatser och till regionerna för en snabb och effektiv vaccinering. presenterade en första version av planen och uppdaterar planen allteftersom kunskapsläget utvecklas. har även ett regeringsuppdrag att ta vara på erfarenheter från den pågående influensavaccineringen som kan vara användbara för vaccineringen mot covid-19. Det är värt att påminna om att , mitt under den pågående coronapandemin, genomför regionerna en omfattande vaccination mot säsongsinfluensan. Jag har ett stort förtroende för att den kompetensen kommer till nytta i förberedelserna för vaccination mot covid-19. Runtom i regionerna pågår ett förberedande arbete med stöd av såväl nationella vaccinationsplan som regionernas egna pandemiplaner. I vilka situationer som näringsliv och privata vårdaktörer anlitas för att utföra vaccinationer avgör regionerna själva. Grundläggande är dock att vaccination ska ske efter behov. Den som enligt nationella riktlinjer behöver bli vaccinerad först ska också bli vaccinerad först. Sammanfattningsvis har regeringen vidtagit åtgärder och kommer fortsatt att vidta åtgärder för att ska få tillgång till vaccin och kunna vaccinera effektivt efter behov.
frs · H812460 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:459 av (M) Snabb vaccinering av befolkningen och 2020/21:460 av (M) Förberedelse för massvaccination har frågat mig hur arbetet ser ut med att förbereda för en storskalig covid-19-vaccinering i och om jag avser att låta näringslivet vara behjälpligt vid massvaccineringen. Därtill har frågat mig hur jag arbetar för att förbereda för massvaccination när vaccin mot covid-19 finns tillgängligt. presenterade regeringen en vaccinstrategi för att snabbt ska få tillgång till vaccin mot covid-19 och snabbt kunna vaccinera. För att säkra tillgång till vaccin ingår i en gemensam EU-process. vaccinsamordnare deltar, som en av EU:s sju förhandlare, i förhandlingar med intressanta vaccintillverkare. Regeringen har beslutat att ansluta till fyra förhandsavtal och därigenom säkrat flera miljoner doser vaccin, under förutsättning att vaccinen blir godkända. Fler avtal kan bli aktuella. gav regeringen, utifrån vaccinstrategin, ett uppdrag till att ta fram en nationell operativ vaccinationsplan. Planen ska vara ett stöd för myndighetens insatser och till regionerna för en snabb och effektiv vaccinering. presenterade en första version av planen och uppdaterar planen allteftersom kunskapsläget utvecklas. har även ett regeringsuppdrag att ta vara på erfarenheter från den pågående influensavaccineringen som kan vara användbara för vaccineringen mot covid-19. Det är värt att påminna om att , mitt under den pågående coronapandemin, genomför regionerna en omfattande vaccination mot säsongsinfluensan. Jag har ett stort förtroende för att den kompetensen kommer till nytta i förberedelserna för vaccination mot covid-19. Runtom i regionerna pågår ett förberedande arbete med stöd av såväl nationella vaccinationsplan som regionernas egna pandemiplaner. I vilka situationer som näringsliv och privata vårdaktörer anlitas för att utföra vaccinationer avgör regionerna själva. Grundläggande är dock att vaccination ska ske efter behov. Den som enligt nationella riktlinjer behöver bli vaccinerad först ska också bli vaccinerad först. Sammanfattningsvis har regeringen vidtagit åtgärder och kommer fortsatt att vidta åtgärder för att ska få tillgång till vaccin och kunna vaccinera effektivt efter behov.
frs · H812461 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:461 av (M) Utvärdering av företagsstöd har frågat mig om jag avser att utvärdera de stöd som betalats ut till företag i syfte att klargöra hur väl de var anpassade för att rusta svenskt näringsliv till tiden efter pandemin. Spridningen av det nya coronaviruset har lett till omfattande konsekvenser. Många företag och företagare är hårt drabbade. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder i syfte att mildra konsekvenserna för jobb och företag under pandemin och för att se till att näringslivet har så bra förutsättningar som möjligt att ställa om när väl krisen är över. Att följa upp och utvärdera åtgärderna är bland annat viktigt för att se hur de påverkat näringslivets förutsättningar att klara de påfrestningar som pandemin inneburit och för att kunna dra lärdomar inför liknande situationer . Regeringen avser att tillse att de stödåtgärder som har riktats till näringslivet ska följas upp och utvärderas.