ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711757 · 2020-01-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:757 Högspänningsledning i av (M) till Statsrådet (S) Som ett industritungt, exportberoende land har – och därmed – utmaningar som på många sätt är större än andra länders. Tung industri medför betydande utsläpp. ger det möjligheter att bidra till faktisk förändring i världen. Om lyckas minimera utsläppen kan det vara ett föredöme för andra länder, som svensk konkurrenskraft lyfts till frontlinjen. Därför är det positivt att i ska lägga om sin produktion till en helt fossilfri produktion . Det första steget mot detta blir att från höga nivåer av koldioxidutsläpp från järnmalmsreduktionen i masugnarna flytta produktion till en ny ljusbågsugn. Ugnen kräver en kraftigt ökad elproduktion, och kapaciteten genom måste därför påtagligt ökas. Den planerade ledningens effekt kommer att ske via två sambyggda 130 kilovolts ledningar. Det är tillräckligt för behov i ett första skede, men framgent är företagets behov 400 kilovolts högspänningsledningar. Oron hos de berörda markägarna är mycket stor. En 40–ledningsgata tas i anspråk för luftledning. Kraftledningstornen kommer att vara 45–och placeras med 200 meters mellanrum. Det fysiska intrånget, samt den strålning som högspänningsledningen ger, kommer att påverka, förändra och utmana deras livsverk för alltid. För att minska påverkan i natur- och boendemiljön är en möjlighet att dra så stor del som möjligt av den nya ledningen under jord. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i syfte att de planerade kraftledningarna inte ska påverka berörda markägare negativt?
fr · H711758 · 2020-01-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:758 Skjutningar och annan kriminalitet i av (M) till Statsrådet (S) var det årsskifte och vi fick statistiken . Det hade skett 29 skjutningar i , en stad med ungefär 230 000 invånare. till folkmängd är detta flest skottlossningar i . har till och med fler skjutningar per invånare än , som är mer förknippat med skjutningar och kriminalitet. besköts en småbarnsfamiljs lägenhet av misstag. En kula hade gått igenom fönstret i barnens sovrum innan de skulle lägga sig. Oskyldiga barn och vuxna drabbas, och det är en tidsfråga innan fler drabbas. Denna helg har en 16-årig pojke avlidit till följd av skador efter ett bråk i norr om , och exploderade en sprängladdning i . Det finns många fler exempel på hur otryggheten i har ökat . En av statens mest fundamentala uppgifter är att garantera medborgarnas trygghet och säkerhet. 29 skjutningar i är 29 för många. Därtill kommer bland annat ytterligare sprängningar och rån samt våldtäkter och trakasserier av tjejer och kvinnor. Utvecklingen måste avstanna och vändas. Den faktiska såväl som den upplevda tryggheten måste öka. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att minska skjutningarna och den övriga kriminaliteten i , och när får vi se resultaten av dessa åtgärder?
fr · H711759 · 2020-01-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:759 Försvarsministerns kunskap om förfalskade uppgifter av (M) till Försvarsminister (S) Enligt uppgifter i flera medier, vilka också har bekräftats av Försvarsmakten, har en person varit anställd i Försvarsmakten som officer bland annat på Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten utan att ha en officersexamen. Personen i fråga ska enligt uppgifter ha förfalskat examensbevis. Det är inte första gången mannen får jobb på falska akademiska meriter. avslöjade DN att han jobbat som säkerhetsklassad chef på utan att ens ha studerat vid det universitet han uppgav i sitt cv. Trots att informerade Försvarsmakten, och om bluffen blev han handplockad av Försvarsmakten som stabschef för i , men stängdes av innan han åkte till . Efter DN:s granskning har en utredning mot honom inletts. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Fick ministern ta del av den information som lämnades av till och vad gjorde ministern i så fall med informationen?
fr · H711760 · 2020-01-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:760 i kommande handelsavtal av (SD) till Statsrådet (S) presenterade regeringen export- och investeringsstrategi. Strategin på över 30 sidor kan ses som en uppdatering och uppföljning av den exportstrategi som presenterades och består huvudsakligen av fem strategiska målsättningar med flertalet viljeriktningar och åtgärdsförslag kopplade till sig. Hållbarhet och klimat är genomgående i strategin, och Agenda 2030 och nämns tillsammans 33 gånger. Under den strategiska målsättningen nummer tre, ska vara pådrivande för en fri, hållbar och rättvis internationell handel, uttrycks bland annat följande bland regeringens förslag på insatser: ”ska verka för fler djupa och breda frihandelsavtal mellan EU och tredje part, att dessa tar hänsyn till miljö och hållbarhet, inklusive .” är inte främmande till att nyttja handelspolitiken som medel mot önskvärda mål, till exempel stärkt arbete för demokrati och mänskliga rättigheter. Att betona just är inte nytt på området, hotade president med att inte signera frihandelsavtalet mellan EU och om lämnade . Den frågeställning som väcks berör därför inte regeringens förslag om att nyttja frihandelsavtal som medel i målet om ökat klimatarbete. Däremot vore det inte önskvärt att eventuell symbolorienterad och ineffektiv klimatpolitik tillåts begränsa handel, varpå jag önskar veta hur långt regeringen är villig att gå på området. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är regeringen villig att vidta för att säkerställa att framtida handelsavtal som EU tecknar å vägnar innehåller de efterfrågade kraven om miljö och hållbarhet, och är regeringen villig att till exempel stoppa handelsavtal om dessa inte är underordnade ?
fr · H711761 · 2020-01-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:761 SJ:s biljettförsäljningskanaler av (M) till Infrastrukturminister (S) Trots att järnvägstrafiken i är avreglerad är monopolet i praktiken inte avskaffat. sker en övervägande majoritet av alla biljettköp genom SJ:s försäljningskanaler, försäljningskanaler som byggdes upp när SJ fortfarande hade monopol. har i en skrivelse till regeringen rekommenderat att regeringen initierar en översyn av nuvarande ordning samt överväger behovet och utformningen av en reglering gällande biljettförsäljning för kommersiell persontågstrafik. I en interpellation ställde jag frågan till infrastrukturminister om han var beredd att genomföra en sådan översyn och fick till svar att den skulle ske inom ramen för utredningen kring ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken, vilken regeringen sedan lade fram . I den framlagda proposition 2019/20:65 skrivs: ”Regeringen avser också att se över hur tågresor med olika operatörer ska kunna köpas via samma plattform för att på så sätt underlätta för resenären” Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : När tror ministern, utifrån skrivningen i proposition 2019/20:65, att ett konkurrensneutralt biljettförsäljningssystem för tågresor kan införas?
fr · H711762 · 2020-01-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:762 Professorsutnämningar av (M) till Statsrådet (S) Den 2I utnämndes en ny professor vid . Personen i fråga är bland annat dömd för olaga intrång samt våldsamt upplopp. När det gäller tjänster inom barnomsorgen så har vi lagar som slår fast att den som får jobb inom grundskola, barnomsorg och fritis måste kunna uppvisa ett utdrag frånpolisens belastningsregister för att visa att man inte är dömd för sexbrott. En ordning som man utan tvekan kan anse som fullt rimlig. Tjänsten som professor innebär myndighetsutövning. I rekvisiten för brottet våldsamt upplopp ingår bland annat följande: ”Det skall vara förenat med våld mot myndighet oftast mot polisen.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är rimligt att personer som är dömda för att ha utövat våld mot myndighet ska kunna få inneha en anställning som innebär myndighetsutövning vid ett statligt universitet, eller bör något förändras för att detta ska kunna stävjas?
fr · H711763 · 2020-01-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:763 Anmälningsplikt efter suicid av (SD) till Socialminister (S) avskaffades hälso- och sjukvårdens anmälningsplikt efter suicid. var det obligatoriskt att göra en anmälan till Inspektionen för vård och omsorg () för en utomstående utredning enligt lex . Den tidigare anmälningsplikten innebar en utförd anmälan efter den senaste kontakten med vården; detta oavsett om självmordet ansågs vara en vårdskada eller inte. Anmälningsplikten togs bort i och med att ändrade sina föreskrifter, och regelförändringen genomfördes, enligt uppgift, med anledning av att det inte fanns stöd i lagen för anmälningsplikt. Den nya föreskriften anmälan inte behöver ske per automatik utan enbart när vårdgivaren upptäckt brister i den utförda vården. har följt upp hur denna regeländring har påverkat antalet anmälningar . I uppföljningen kunde man se att antalet anmälningar hade minskat markant. till var antalet anmälningar 413, var antalet anmälda fall 82 stycken. Viktigt att ha i åtanke är således att antalet självmord inte har minskat utan att problematiken med höga suicidtal kvarstår. Det är av yttersta vikt att utreda orsaken till att personer som varit i kontakt med hälso- och sjukvården senare tar sitt liv. I sak handlar det om att utreda hur vården av suicidala kan förbättras och hur suicid ska kunna förhindras, inte att skuldbelägga vårdgivare. Om det tidigare systemet med anmälningsplikt inte anses vara det mest optimala bör således ett mer effektivt alternativ till en lämplig hantering arbetas fram. I arbetar man med en metod som kan benämnas som en ””, som man tillämpar när en ung person har begått självmord. Det innebär i huvudsak att man kopplar in skola, socialtjänst, polis, sjukvård och civilsamhälle för att utreda orsakerna till självmordet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur avser regeringen att arbeta för att orsakerna till ett självmord grundligt utreds, och hur avser ministern att verka för att säkerställa att tillsynen av vården inte negligeras i och med det minskade antalet anmälda fall?
fr · H711764 · 2020-01-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:764 Valsedelssystemet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I från Europaparlamentsvalet konstaterar man i likhet med erfarenhetsrapporten från valen 2018 att valsedelssystemet behöver ses över. Kritiken grundar sig på uppfattningen att roten till alla problem är just distribution och administration av den stora mängd valsedlar som måste hanteras. Även i , träffsäkerhet och godtagbar tid (RiR 2019:35) påtalas behovet av en framtida utredning om valsedlarnas utformning, detta mot bakgrund av att det är just där man kommer åt många av de problem och utmaningar som det nuvarande systemet för med sig. Ett återkommande problem efter val är även miljöaspekten. Ett exempel är att man inför valen 2018 tryckte upp 673 miljoner valsedlar mot ca 7,5 miljoner röstberättigande. En onödig belastning på både miljö och resurser. Jag uppfattar inte att regeringen, trots återkommande kritik från flera tunga instanser, valt att ta problematiken på allvar. När både och efterfrågar en översyn torde det finnas väldigt goda skäl att efterkomma detta. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser regeringen att lämna förslag om en översyn av nuvarande valsedelssystem?
fr · H711765 · 2020-01-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:765 Bredbandsmålet av (M) till Statsrådet (S) () konstaterar att regeringen kommer att missa det första etappmålet i bredbandsstrategin om att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst . Slutmålet med bredbandsstrategin är att hela ska ha tillgång till snabbt bredband , men i och med att regeringen nu missar det första målet vet vi inte hur det kommer att gå. PTS säger också att regeringen skulle behöva skjuta till 22 miljarder extra för att nå alla de bredbandsmål som regeringen har satt upp. Något som ansvarigt statsråd sagt nej till än så . har högt satta mål vad gäller digitaliseringen och då är bredband en viktig faktor för att vi ska nå dit. Det är möjligheten att snabbt kunna skicka data som är bränslet i ett digitalt samhälle. Att nu regeringen missar det första etappmålet innebär att halkar efter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att vi ska nå alla de etappmål som anges i bredbandsstrategin?
fr · H711766 · 2020-01-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:766 Säkerhetsgranskning av utländska investeringar av (SD) till Statsrådet (S) presenterade regeringen export- och investeringsstrategi. Strategin på över 30 sidor kan ses som en uppdatering och uppföljning av den exportstrategi som presenterades och består huvudsakligen av fem strategiska målsättningar med flertalet viljeriktningar och åtgärdsförslag kopplade till sig. Under den strategiska målsättningen nummer fem ”attraktionskraft för utländska investeringar, kompetens, talanger och besökare ska öka” uttrycks tydligt vikten av utländska investeringar i , och ett par insatser på området presenteras. Regeringen skriver bland annat: ”Utredningen av investeringsfrämjandet lyfter fram utländska investeringars växande betydelse för tillväxt och jobb i Sverige.”. är väl medvetna om vikten av att är och förblir ett attraktivt land att investera i. måste vi i högre utsträckning granska utländska investeringar för att säkerställa att dessa inte utgör ett säkerhetspolitiskt hot. Detta aktualiserades inte minst efter att publicerade den första allmänt kända kartläggningen av kinesiska bolagsförvärv i . Denna kartläggning var intressant inte minst mot bakgrund av stormaktsambitoner och sambandet mellan de svenska förvärvade bolagens verksamhetsområden och de områden som den kinesiska regimen uttalat som viktiga. Givet denna bakgrund finner jag det bekymmersamt att man i den nya export- och investeringsstrategin endast betonar behovet av ökade utländska investeringar utan att betona vikten av att granska desamma. Strategin nämner ingenting om säkerhetsgranskningar av utländska investeringar eller för den delen behovet av att stoppa investeringar som riskutsätter riket. Regeringen har förvisso tillsatt en utredning (Ju 2019:06) som ska lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Detta uppdrag redovisas först , vilket innebär att regeringen ämnar verka för utökade utländska direktinvesteringar utan färdiga förslag på hur dessa lämpligen ska granskas. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet och regeringen, i takt med att man vidtar åtgärder för ökade utländska investeringar, även vidta åtgärder för att i nutid få till stånd en bättre granskning av desamma utifrån relevanta säkerhetsaspekter?
fr · H711767 · 2020-01-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:767 En brottsvåg i av (M) till Statsrådet (S) har det förekommit såväl bilrån och personrån som rån mot livsmedelsbutiker i . Den här brottsvågen skapar självklart en stor otrygghet för såväl företagare som för de medborgare som inte vågar gå ut . Vid en trygghetsvandring i stadsdelen arrangerad av kommun framkom att det finns en stor oro för tryggheten i . tillhör polisområdet och då det sker en stor brottsvåg i vissa delar av polisområdet finns det en risk att polisen tvingas omprioritera sina resurser. Det skulle i sin tur potentiellt kunna påverka polisens närvaro i andra delar av polisområdet, till exempel . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att polisen i får de resurser som krävs för att lösa den akuta brottsvåg som sker i just nu?
fr · H711768 · 2020-01-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:768 Svågerpolitik och korruption i offentlig upphandling av (M) till Statsrådet (S) har publicerat resultaten av den senaste EU-barometern vad gäller korruption. Den visar att skiljer sig mot övriga EU vad gäller nepotism och svågerpolitik. Av de svenska respondenterna uppgav att korruption är ett utbrett problem i landet, men anser att det inte utgör ett problem vid affärsverksamhet i . På frågan om företagen upplever att de förlorat ett anbud i en offentlig upphandling på grund av korruption uppger däremot tre av tio att korruption hindrat dem från att vinna upphandlingen. När det gäller vilka korrupta företeelser som är mest utbredda i landet sticker ut i två avseenden. av de svenska respondenterna anser att erbjudanden om gåvor eller resor i utbyte mot en tjänst är bland den vanligaste korruptionsformen, jämfört med EU-snittet på . Hälften av de svenska företagen uppger även att svågerpolitik och nepotism är vanligt i affärer, jämfört med EU-snittet på . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har och avser statsrådet att vidta för att minska korruption i upphandlingar med offentlig sektor?
fr · H711769 · 2020-01-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:769 Kontinuerligt anställd personal i Försvarsmakten av (M) till Försvarsminister (S) I regeringens regleringsbrev för avseende Försvarsmakten skriver regeringen: ”I avvaktan på ny försvarspolitisk proposition för perioden –2025 får antalet anställda GSS/K inte nämnvärt överstiga 5 700.” Det innebär att regeringen anger en lägre ambitionsnivå för antalet kontinuerligt anställda gruppchefer, soldater och sjömän än det mål som Försvarsmakten har föreslagit. Den kontinuerligt anställda personalen inom Försvarsmakten utgör en viktig del av kärnan i myndigheten. Den garanterar att det kan finnas förband med en hög beredskap och tillgänglighet som snabbt kan sättas in i händelse av en kris. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga försvarsminister : Vad är anledningen till den begränsning av de kontinuerligt anställda gruppbefälen, soldaterna och sjömännen som regeringen anger i regleringsbrevet?
fr · H711770 · 2020-01-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:770 Miljölagstiftningen och säkerhet av (M) till Försvarsminister (S) Enligt hotar träd att falla över viktiga högspänningsledningar på 65 platser i landet, med risk för avbrott i elleveranserna och risk för skogsbränder. gör naturvärden att inte får fälla träden. I förlorade ett mål i Mark- och mot där ville fälla 47 träd i kanten på en kraftledningsgata. Området är ett biotopskyddsområde beslutat av . I detta fall handlade det om en av de viktigaste huvudkraftledningarna som förmedlar el från vattenkraft i norr till , en ryggrad i elförsörjning, enligt . Domstolen hänvisar till att ett biotopskyddsområde har ett närmast absolut skydd enligt . Detta är naturligtvis mycket allvarligt, inte minst ur ett beredskaps- och krisperspektiv. Om vi i har miljölagstiftning som motverkar möjligheterna att förebygga olyckor och skogsbränder och motverkar möjligheterna till säkra elleveranser bör naturligtvis lagstiftningen ses över. Även Försvarsmakten har i olika sammanhang lyft upp denna typ av problematik, där olika intressen står emot varandra och där i slutändan får företräde framför säkerhet. Jag vill med anledning av ovanstående fråga försvarsminister : Tänker ministern agera på något sätt för att komma till rätta med ovan beskrivna problematik, eller anser ministern att det är bra som det är?
fr · H711771 · 2020-01-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:771 Kommuners underrättelseskyldighet av (M) till Socialminister (S) I svar på interpellation 2019/20:215 konstaterar socialminister (S) att ”underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar har utvidgats så att även kommunerna omfattas av underrättelseskyldighet”. I interpellationsdebatten avseende interpellation 2019/20:215 valde ministern att inte svara på följdfrågan om att underrättelseskyldigheten inte heller med den nya lagstiftningen är ömsesidig. Lagstiftningsförändringen är bra, men inte tillräcklig. Om en kommun upptäcker fusk med andra bidrag eller stöd är kommunen nu skyldig att underrätta berörd myndighet om det, även om det röjer att personen finns i socialregistret. Om en annan myndighet däremot, exempelvis polisen, anmäler misstanke om fusk med ekonomiskt bistånd kan kommunen inte heller fortsättningsvis samverka kring det individuella ärendet. Denna sekretess finns alltså kvar och begränsar ett effektivt samarbete mellan polisen och kommunen i nämnda exempel. Därför vill jag fråga socialminister : Varför har inte ministern verkat för att kommuners underrättelseskyldighet i relation till bidragsbrott ska göras ömsesidig, både avseende ekonomiskt stöd och ekonomisk förmån?
fr · H711772 · 2020-01-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:772 Depositionsavgifter för utländska åkerier av (C) till Infrastrukturminister (S) Alla transportslag behövs för att kunna förflytta gods och människor. För är import och export oerhört viktigt. Mycket som kommer till kommer med lastbil, både från åkerier i och från åkerier inom EU och utanför EU. Tyvärr händer det ibland att åkerier, både inom EU och utanför EU, råkar ut för händelser som fortkörning, att fordon går sönder och behöver bärgas med mera. I en del fall kan inte föraren betala till exempel bärgning – eller så är företag i det land där åkeriet är registrerat inte alltid är villiga att hjälpa till. Detta innebär ibland att chaufförer får bo kvar i lastbilen och att lastbilen får stå kvar längs vägkanten, med följden att flera olika lagar och regler bryts. Ordning och reda är något vi vill ha på våra vägar. Vi vill att samma regler ska gälla för alla åkerier, oavsett om de är stationerade i eller utanför . Min fråga till infrastrukturminister blir då: Är ministern villig att titta på möjligheten att låta åkerier från EU-länder och länder utanför EU betala en depositionsavgift när de kommer till , där avgiften ska kunna gå till försäkringskostnader, bärgning eller andra oförutsedda händelser?
fr · H711773 · 2020-01-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:773 Tillfällig klassning av BK4-vägar av (C) till Infrastrukturminister (S) I finns det olika klassningar för bärighet på våra vägar. Det finns tre väghållare: staten, kommuner och enskilda vägföreningar. En vägsträcka kan då också ha olika parter som ansvarar för drift och underhåll. Till exempel kan äga en del av en väg medan en kommun kan stå som ansvarig väghållare för en annan del av vägen. och kommunerna kan tillfälligt klassa upp en vägsträcka när till exempel en viss typ av transport ska fram på en väg. har ofta kunskapen och kompetensen att tillfälligt klassa upp en väg medan motsvarande kompetens ofta saknas i merparten av landets kommuner. När en chaufför till exempel ska köra ett bjälklag till ett bygge – och vägen förvaltas av både och kommunen – kan det hända att tillfälligt klassar upp vägen till bärighetsklass BK4 (den högsta) medan kommunen inte gör motsvarande uppgradering. Följden blir då att lastbilschauffören enligt lag inte köra på den del som inte är uppklassad och att transporten som sådan försvåras och blir ineffektiv. Min fråga till infrastrukturminister blir därför: Hur vill ministern jobba för att kommunerna ska få bättre kunskap och kompetens för att tillfälligt kunna klassa upp sina vägar vid till exempel större byggnationer?