ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111973 · 2020-08-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1973 Högskoleprovet av (M) till Statsrådet (S) Vi nås av beskedet att högskoleprovet ställs in på grund av coronaviruset. I stället planeras två tillfällen . Detta minskar chansen för studenter att med hjälp av högskoleprovet söka till utbildningar med antagning . Med tanke på arbetsmarknadssituationen för våra ungdomar på grund av just , med företag som minskat antalet arbetstillfällen i yrken som ofta sysselsätter unga, riskerar vi nu att sätta årskullar av ungdomar och unga vuxna i en mycket mindre fördelaktig situation än nödvändigt. Med än fler som ska skriva provet ökar belastningen . kan fler komma att söka utbildningar senare än önskvärt och då skapa en puckel av antal sökande till utbildningsplatserna. I ett läge när arbetsmarknaden är ännu tuffare än vanligt på grund av pandemin borde vi göra allt i vår makt för att få så många ungdomar och unga vuxna som möjligt att söka till utbildningar i stället för att de ska lämnas utanför både dessa och arbete. Med anledning av detta frågar jag statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att minimera skadan av ett inställt prov och avser ministern att arbeta för att ett senarelagt prov kan genomföras, som kan möjliggöra ansökan till studier ?
fr · H7111974 · 2020-08-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1974 Utvisningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt justitieministerns kommentar i medier, TV4 , realiseras inte var tionde utvisning av dömda brottslingar. Det innebär att dessa huserar kvar i vårt land trots att de dömts till utvisning. Det är inte långsökt att tänka att detta förutom det förkastliga i att beslut inte genomförs i enlighet med en dom dessutom kan innebär långtgående skada för det svenska samhället då dessa brottslingar kan fortsätta på inslagen bana, ha kontakter inom kriminella gäng och ligga bakom än fler brott. Justitieministern påpekar i samma intervju att det inte beror på svenska myndigheter att dessa utvisningar inte genomförs utan på det mottagande landet samt att borde öka pressen på dessa länder. Att vissa länder inte samarbetar trots att försöker. Min fråga till justitie- och migrationsminister är med anledning av detta: Vilka konkreta åtgärder kommer ministern att vidta för att de som döms till utvisning också utvisas i enlighet med beslutet och därmed inte blir kvar i ?
fr · H7111975 · 2020-08-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1975 Munskydd av (M) till Socialminister (S) Våra nordiska grannländer har infört rekommendationer att bära munskydd på allmänna platser och vid större samlingar där man har svårt att hålla avstånd till varandra. har vi sett en ökad spridning i vid olika platser, såsom innerstad under Stockholmsveckan, när semesterfirare samlats på , vid festligheter, student, bröllop mm, där människor som vanligtvis inte träffar varandra mötts på en begränsad yta och inte hållit avstånd. Veckan när detta skrivs startar många skolor, semestern är slut och många tar sig därmed till arbete eller skola efter en längre tids bortavaro. Härmed ökar trycket på kollektivtrafiken, människor möts åter på mindre yta och risken att smitta sprids ökar. Utöver våra nordiska grannländer har många av världens länder tillbaka gått ut med krav eller rekommendationer för sina medborgare att använda munskydd vid just större sammankomster. Min fråga till socialminister med anledning av detta är: Avser ministern att införa rekommendation om munskydd i , vid större sammankomster, såsom kollektivtrafik, för att minimera risken för ökad smittspridning av covid-19?
fr · H7111976 · 2020-08-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1976 Åtgärder för ett hållbart fiskbestånd i av (L) till Statsrådet (S) Utgångspunkten för fiskepolitiken är att säkerställa att vi har långsiktigt hållbara bestånd. För detta krävs bedömningar som grundas på vetenskapliga underlag. Ett hållbart fiske handlar om hela ekosystemet. Tillgången på gädda, abborre och gös påverkas av tillgången på strömming. Hållbara bestånd kräver kunskap om läget och hållbara fiskemetoder och redskap. Fiskekvoterna för strömming i centrala fastställs utifrån Internationella havsforskningsrådets (ICES) vetenskapliga råd och i enlighet med målet om maximal hållbar avkastning. Det är rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i som reglerar fisket av sill och strömming i , inklusive den svenska kvoten. Det är Havs- och vattenmyndigheten som fördelar de svenska kvoterna, inklusive för den strömming som finns i vatten. Fiskekvoterna är fördelade på individuella fartyg, regionalt eller allokerade som en kustkvot som begränsas av trålgränsen utanför den så kallade baslinjen. Kustkvoterna finns för att särskilt ta hänsyn till det kustnära fisket. Havs- och vattenmyndigheten har fått i uppdrag att inom ramen för sitt arbete med ett hållbart nyttjande och en hållbar förvaltning av fiskresurserna redovisa hur myndigheten beaktat fiskerinäringens förutsättningar och vilka effekter myndighetens arbete och förvaltningsbeslut har haft på fiskerinäringens utveckling. Regeringen har även uppdragit åt Havs- och vattenmyndigheten att redovisa vilka kriterier myndigheten tillämpar vid fördelning av svenska fiskemöjligheter för att skapa incitament till fiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder. För att kunna fortsätta med fisket av strömming krävs också återkommande bedömningar om beståndet och dess utveckling. Svenska myndigheter bidrar med underlag till ICES bedömningar om hållbara bestånd. kan därmed genom kunskap och fakta bidra till bedömningar av hållbara bestånd. Frågan är hur bidrar till ökad kunskap i arbetet med att definiera hållbara bestånd samt hur har bidragit till de bedömningar som sker i ICES och inom EU. Fakta om läget gällande fiskbestånd är en viktig grundförutsättning för att kunna vidta åtgärder för att värna ett hållbart bestånd. För strömmingen råder en osäkerhet kring huruvida populationen i kan betraktas som ett bestånd eller om det är fråga om flera olika bestånd. Om det är fråga om flera bestånd kan det ha stor betydelse att fisket har koncentrerats till ett fåtal effektiva fartyg som fångar mycket strömming inom begränsade områden, till exempel strax utanför trålgränsen när strömmingen samlas inför leken. Havs- och vattenmyndigheten gav också uppdraget att – mycket skyndsamt – undersöka vilken effekt fisket till havs kan ha på det kustnära fisket. Mer kunskap behövs. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kunskapsläget och fakta om fiskbeståndet i utvecklas samt att påverkansfaktorer identifieras så att det kan säkras att beståndet av strömming i utvecklas långsiktigt hållbart?
fr · H7111977 · 2020-08-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1977 Omställningsstödet till företagen av Kopparklint (M) till Finansminister (S) Många företag har befunnit sig i kris sedan covidpandemin bröt ut, och permitteringar och varsel har duggat tätt över hela landet. Enligt , , har resebyråer och researrangörer en permitteringsgrad på . Hotell- och restaurangbranschen har en permitteringsgrad på och genomsnittet i ligger på . Resebranschen är tillsammans med hotell- och restaurangbranschen den värst drabbade branschen. Uppgifter visar att hotellbeläggningen, , minskade med i jämfört med . Det drabbar förstås hotellen hårt men även resterande delar av när färre hotellnätter leder till färre restaurangbesök och färre som handlar i butikerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Ämnar ministern förlänga omställningsstödet till företagen framgent?
fr · H7111978 · 2020-08-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1978 Korttidspermitteringar av Kopparklint (M) till Näringsminister (S) Många företag har befunnit sig i kris sedan covidpandemin bröt ut, och permitteringar och varsel har duggat tätt över hela landet. Enligt , , har resebyråer och researrangörer en permitteringsgrad på . Hotell- och restaurangbranschen har en permitteringsgrad på och genomsnittet i ligger på . Resebranschen är tillsammans med hotell- och restaurangbranschen den värst drabbade branschen. Ett annat tydligt exempel är den stängda norska gränsen som påverkat hela . Vanligtvis är fyllt till brädden av våra uppskattade norrmän som kommer hit för att campa och ha semester. Även gränshandeln har lidit kraftigt när gränsen varit stängd, och ett tag såg det riktigt mörkt ut. I skrivande stund är gränsen stängd igen, och det återstår att se hur länge och hur illa det kommer att bli . Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister följande: Avser ministern att vidta nya åtgärder efter att den begränsade perioden av korttidspermitteringar gått ut?
fr · H7111979 · 2020-08-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1979 Reduceringen av arbetsgivaravgifter av Kopparklint (M) till Finansminister (S) Många företag har befunnit sig i kris sedan covidpandemin bröt ut, och permitteringar och varsel har duggat tätt över hela landet. Enligt , , har resebyråer och researrangörer en permitteringsgrad på . Hotell- och restaurangbranschen har en permitteringsgrad på , och genomsnittet i ligger på . Resebranschen är tillsammans med hotell- och restaurangbranschen den värst drabbade branschen, och ett tydligt exempel är hur varit tvungna att skjuta upp eller ställa in inbokade konserter. Detta drabbar förstås kongress- och konferensanläggningen hårt men även resterande delar av . Uteblivna konserter innebär färre hotellnätter och handel i de kringliggande butikerna, och på så vis hamnar hela samhället i en negativ spiral där inställda evenemang leder till inställda resor, hotellnätter och restaurangbesök. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Ämnar ministern förlänga reduceringen av arbetsgivaravgifter framgent?
fr · H7111980 · 2020-08-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1980 Resultatskrivelse om Unrwa av (M) till Statsrådet (MP) överlämnade regeringen propositionen Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer till . I resultatskrivelsen beskrevs givande till en rad multilaterala organisationer. Resultatskrivelsen rörde , och har svenska skattebetalare bidragit med 58 miljarder i bistånd till multilaterala organisationer. I skrivelsen, under sammanfattningen av temat utbildning, beskrevs att är en stor givare till flera organisationer, bland annat för Palestinaflyktingar, Unrwa. När organisationerna sedan en efter en presenterades – organisationernas mål och mandat, engagemang i organisationerna och deras verksamhet och resultat – uteslöts organisationen , och resultatet av svenskt engagemang i organisationen presenterades således inte. Detta var något som vi moderater reagerade på, och vi efterfrågade i en följdmotion en resultatskrivelse avseende Unrwa. Unrwa har skakats av korruptionsskandaler, och flera länder har fryst biståndet till organisationen. är en av de största kärnstödsgivarna till Unrwa och lägger –2021 nästan på bistånd till Unrwa. Givet uppmärksamheten som varit kring just Unrwa och att är en av de största givarna till organisationen borde det ligga i regeringens intresse att redovisa vilket resultat engagemang och stora givande har åstadkommit. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att återkomma till med en resultatskrivelse för Unrwa?
fr · H7111981 · 2020-08-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1981 Skydd av vittnen av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) DN:s artikel om 17-årige , som vittnade mot några mopedtjuvar och sedan blev hotad av förövarna, har med rätta väckt många känslor. Det är ovärdigt ett rättssamhälle att människor ska vara rädda för att vittna och att när de gör det blir de utsatta för regelrätt förföljelse, hot och misshandel. Det är ovärdigt och stötande att myndigheter råder offren att flytta, medan förövarna fortsätter röra sig fritt och begå nya brott. Därför vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att stärka vittnesskyddet och/eller för att avsevärt höja straffet för övergrepp i rättssak?
fr · H7111982 · 2020-08-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1982 Verkställande av brottslingars utvisningsdomar av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har det rapporterats att brottslingar som dömts till utvisning släpps fria i efter avtjänat straff. Enligt uppgifter från polisen fanns det 188 personer som dömts till utvisning men släppts på fri fot eftersom det inte gått att verkställa utvisning efter avtjänat straff. Enligt SR:s program I lagens namn finns det över 600 utvisningsdömda brottslingar som befinner sig på fri fot, utan att polisen vet var de är. Att dessa brottslingar, som har begått grova brott som våldtäkter och misshandel, ska gå fria och åter kunna sätta skräck i sina offer är inget mindre än en rättsskandal. I en intervju i SR gav justitie- och migrationsminister följande svar: ”Här handlar det helt enkelt om att jobba vidare land efter land för att se att vi får till stånd bra avtal med dem så att vi kan skicka hem deras egna medborgare.” Men anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur fortskrider arbetet med avtalsskrivandet, och när kommer alla hundratals utvisningsdömda verkligen att utvisas?
fr · H7111983 · 2020-08-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1983 Diplomatiska relationer med länder som vägrar ta emot sina egna medborgare av Boriana (M) till Utrikesminister (S) finns det över 600 brottslingar i som är dömda till utvisning efter avtjänat straff men som inte kan utvisas, då deras hemländer vägrar att ta emot dem. Länder som endast tar emot frivilliga återvändare är , , och . Det är ytterst stötande att kriminella som har begått grova brott själva kan välja om de ska lämna eller inte. Det är alldeles uppenbart ett förfarande som strider mot såväl sunt förnuft som hur vårt rättssystem är tänkt att fungera. Jag vill därför fråga utrikesminister : Ser ministern en möjlighet att ta upp denna angelägna fråga i sina kontakter med utrikesministrarna i ovan nämnda länder?
fr · H7111984 · 2020-08-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1984 Stölden av 52 000 patroner av Boriana (M) till Statsrådet (S) stals det 52 000 patroner från en lastbil som stod parkerad i för omlastning inför vidare transport. Den fråga som alla ställer sig är: Hur kunde detta vara möjligt? Det finns kanske ingen annan fråga där regeringen så uppenbart ägnar sig åt att sila mygg och svälja kameler som när det gäller synen på hantering av vapen och ammunition. Stora resurser läggs ned på att försvåra tillvaron för sportskyttar och jägare, vars vapen och ammunition i princip aldrig använts i kriminell verksamhet. Men däremot när det gäller stora problem som de kriminellas vapen eller, som i detta fall, avseende transport av stora mängder, förvisso helt legal, ammunition, verkar regeringen stå handfallen. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra eller åtminstone försvåra liknande stölder ?
fr · H7111985 · 2020-08-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1985 Polisernas säkerhet av Boriana (M) till Statsrådet (S) blev det känt att poliserna som ska arbeta i det nya polishuset i kommer att eskorteras av en extrainsatt polispatrull när de lämnar/kommer till arbetet. Bakom beslutet ligger en historik av angrepp på poliser och polisfordon. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att poliser i och resten av ska känna sig trygga?
fr · H7111986 · 2020-08-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1986 Undantag från förmånsbeskattning av (M) till Finansminister (S) Många anställda inom vården gör just nu stora insatser och uppoffringar för att vårda covid-19-patienter. De gör ett fantastiskt jobb under tuffa omständigheter; ofta är de borta från sina nära och kära för att hinna med. De som sliter i vården just nu förtjänar mer än applåder. De behöver få bättre villkor och rätt förutsättningar för att kunna ta sig till och från jobbet på ett säkert sätt. måste vi fortfarande vidta åtgärder för att minska smittspridningen. röstade igenom ett tillfälligt borttagande av förmånsbeskattning för fri parkering vid arbetsplatsen. Detta för att anställda inom vården ska kunna ta sig till och från jobbet på ett säkert sätt, utan att riskera trängsel i kollektivtrafiken. var enig i frågan. röstades även ett tillfälligt borttagande av förmånsbeskattning för gåvor, såsom presentkort, till ett värde av per anställd igenom. Det är något som ger fler arbetsgivare möjligheten att bidra till det lokala näringslivet och lindra de ekonomiska konsekvenserna av coronaviruset. Besluten om tillfälligt borttagen förmånsbeskattning för parkering och gåvor till anställda är såklart positiva, men mer kan göras för att underlätta för vårdpersonalen. Därför riktades även ett tillkännagivande till regeringen om att möjligt återkomma med ett förslag på hur vårdanställda kan undantas från förmånsbeskattning för fria måltider i anslutning till arbetet samt för transporter till och från arbetet. Några sådana förslag har dock ännu inte lagts fram till . Det är minst sagt anmärkningsvärt att regeringen inte lyckats återkomma i en så viktig och prioriterad fråga . Inte enbart för att det gått så utan framför allt med tanke på att det är enkla åtgärder som hade underlättat tillvaron för dem som just nu gör så mycket för oss. Därför vill jag ställa följande fråga till finansminister : När avser ministern att återkomma till med förslag på hur vårdanställda kan undantas från förmånsbeskattning för fria måltider i anslutning till arbetet samt transporter till och från arbetet?
fr · H7111987 · 2020-08-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1987 Västra behov av fungerande flygtrafik av (M) till Infrastrukturminister (S) har ett behov av kommunikationer och infrastruktur. fyller en väsentlig del av behovet för invånare, näringsliv och besökare. Flygningarna är också avgörande för att man ska kunna ta sig till och från samt kunna ta sig vidare i landet från och . Regionen har besöks- och turistnäring där flygplatsen utgör en hubb för företag inom bland annat kulturella upplevelser, hotellverksamhet, restaurangverksamhet, evenemang såsom tennisveckorna och närheten till i . Regionen är växande inom tjänstebranschen, med huvudkontor och utlandsägda företag som finns och verkar här. Konsult- och kontorstjänster spelar också en viktig roll för det lokala näringslivet. Näringslivet är i behov av enkla snabba flygförbindelser, och tillgängligheten till är avgörande för företagens fortsatta etablering och nyetablering i området. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern att agera för att säkerställa att regionen får tillgång till fungerande flyginfrastruktur med anledning av de konsekvenser av covid-19 som påverkat flygplatsen?
fr · H7111988 · 2020-08-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1988 Nationellt samordnad datainsamling för hälso- och sjukvården av (M) till Socialminister (S) Att på nationell nivå kunna samla in, värdera och skapa riktlinjer utifrån en bred databas är ett arbetssätt som vården i har en lång tradition av och som har gagnat vår forskning och utveckling väl. Men faktainsamling är enormt resurskrävande, och lagringsmetoderna är omoderna. Det finns bara delvis, i vissa diagnosgrupper, en nationell samordning. finns teknik som gör det möjligt att snabbare samla in data från hela landet och därmed kunna se samband och dra slutsatser. Dock är inte sådan teknik implementerad nationellt i hälso- och sjukvården, vilket gör att vi inte tillräckligt snabbt kan ta fram insamlade data. Vi förlorar tid som för den enskilda patienten kan vara avgörande för hur lyckad en behandling blir och vilken prognos man får för sin sjukdom. överlämnade stiftelsen en rapport till regeringen med en tydlig uppmaning att skapa en nationell samordning av vårddata. Detta hade kunnat gagna oss väl i samband med den nu pågående coronapandemin, om uppmaningen hade hörsammats. Dock är detta inte den sista stora utmaningen för vården inom . Då coronapandemin klingar av har vi en stor vårdskuld. För att kunna hantera den behöver vården kunna dra lärdomar av gamla och nya behandlingar och vårdmetoder. Det skulle leda till bättre och effektivare hälso- och sjukvård. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att skapa en nationellt samordnad datainsamling för hälso- och sjukvården?
fr · H7111989 · 2020-08-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1989 Återbetalningar av företagsstöd av (M) till Näringsminister (S) Att ekonomiskt stöd till företagare snabbt kom på plats i samband med coronapandemins stora effekter på ekonomin var enormt viktigt. För dem som omfattats av stöd som varit tillräckligt har detta möjliggjort att företag överlevt. finns exempel på företag som fått hjälp i form av stöd för korttidspermittering men som ska återbetala hela eller delar av den erhållna summan. Stödpengar som överstiger beräknat bortfall i ekonomin ska återbetalas. Dock upplever vissa företag att det är krångligt att betala tillbaka stöden och är osäkra på hur man ska gå till väga rent administrativt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att återbetalningar av företagsstöd ska kunna ske på ett effektivt sätt?
fr · H7111990 · 2020-08-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1990 Skärpningar av reglerna gällande ungdomsbrottslighet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I pågår en rättegång om ett dubbelmord i . Just nu diskuteras tänkbara straff för de två ungdomar som står åtalade och var då morden ägde rum. I svenska medier kan vi läsa beskrivningar om skillnaderna mellan det svenska och det danska rättssystemet. inställning till ungdomar som begår brott är inte samma som i . Det kan uppfattas som att ungdomar i kan fortsätta leva en normal tillvaro trots utförande av kriminella handlingar. har kriminella skapat sig handlingsutrymme genom att använda ungdomar för att undvika straff. Det har gjort att de fått kontroll över samhällets skyddssystem på ett skrämmande sätt. De ungdomsrabatter som praktiseras i finns inte i , och i grannlandet finns betydligt tuffare häktnings- och rättegångsregler för ungdomar. I finns också strängare straff för dödsskjutningar när de sker på öppen gata och om det finns kopplingar till gängkriminalitet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att föreslå skärpningar av reglerna gällande ungdomsbrottslighet, till exempel påföljder, straffrabatter eller häktningstider?
fr · H7111991 · 2020-08-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1991 Andelen behöriga lärare i skolan av (M) till Utbildningsminister (S) Andelen behöriga lärare fortsätter att vara en utmaning i många kommuner. Genom att öka antalet behöriga lärare ökar inte bara kvaliteten i undervisningen, utan det frigör också tid för de behöriga lärarna att exempelvis sätta betyg. Klassrummen ska fortsatt fyllas med undervisning. Att anställa obehöriga lärare riskerar att skapa arbetsbörda för de behöriga lärarna och leder till att elever inte får undervisning av lärare med behörighet. Det är inte rimligt att kommuner saknar så många behöriga lärare. uppgick andelen behöriga lärare i till . För våra barn och ungas skull, och för yrkets attraktivitet, måste antalet behöriga lärare vara mycket högre. Det är orimligt att ett land som inte har en högre andel behöriga lärare. Eleverna ska få sin utbildning av dem som utbildat sig till yrket, för att säkerställa kvaliteten på svensk undervisning. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ska vara ett land där alla elever undervisas av utbildade pedagoger med lärarbehörighet?