ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711807 · 2020-01-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:807 Kontinuitet för landsbygdsutveckling av (SD) till Statsrådet (S) Landsbygdspolitiken bedrivs delvis genom medel som kommer från landsbygdsprogrammen, vilka delfinansieras med EU-gemensamma medel. Det gör att verksamheten bedrivs i programperioder. Förhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken och unionens fleråriga budget drar ut och leder till att den kommande programperioden inte kan sättas i gång när det var tänkt. Den landsbygdsutveckling som sker genom stöd av lokala aktörers initiativ, organiserade i så kallade Leaderområden, har tidigare drabbats av glapp mellan programperioder på så sätt att de har haft minskade medel och inte har kunnat göra långa åtaganden samt att ett stupstocksdatum har satts upp för ingående av nya avtal. Följden har ofta blivit avbrott i verksamheter och uppsägning av personal. Leader arbetar med lokala initiativ i alla projekt. Glapp mellan perioderna gör att engagemanget avtar hos projektägarna för potentiellt nya projekt. Det gör att startsträckan blir längre vid en ny period. Leaderföreningarnas verksamhet är långsiktig, och nyttan av åtgärder inom Leader ökar ofta . Avbrott i verksamheten drabbar på så sätt både kontinuiteten, nyttan och kostnadseffektiviteten. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att säkerställa tillräckliga resurser till Leaderverksamheten i perioden mellan nuvarande och kommande programperiod, så att Local Action Group-styrelserna inte behöver säga upp personal och börja om när nästa programperiod infaller?
fr · H711808 · 2020-01-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:808 Förmånsbeskattning av privata sjukvårdsförsäkringar av (V) till Finansminister (S) har ca 660 000 svenskar en privat sjukvårdsförsäkring. Det är inte förenligt med principen om vård efter behov och på lika villkor att man genom en sjukvårdsförsäkring kan komma före till bättre vårdkvalitet och tillgänglighet inom ramen för den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. Ett parallellt sjukvårdssystem som innebär att patienter vars vård är offentligt finansierad och utförd missgynnas i förhållande till patienter med en sjukvårdsförsäkring. För att få likvärdiga skattevillkor skulle den av arbetsgivarna tecknade försäkringen anses som en löneförmån. Försäkringsbolagen har varit missnöjda med lagen om förmånsbeskattning av privata sjukvårdsförsäkringar. fick de att ändra sitt ställningstagande rörande förmånsbeskattning av privata sjukvårdsförsäkringar. Omprövningen, som saknar logisk och lagstiftningsmässig grund, har resulterat i att av försäkringarna har befriats från beskattning. Försäkringsbolagen har därmed förhandlat bort nästan halva lagstiftningen. Den privata välfärdsindustrin stöper gradvis om den svenska modellen, ofta via små regelförändringar. Försäkringsbolagen har redan fintat bort lagen om vård på lika villkor genom att låta 660 000 personer köpa sig före i vårdköerna. Vidare gick lättvindigt med på krav som saknar logisk och lagstiftningsmässig grund. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att ända i lagstiftningen så att syftet med förmånsbeskattning av privata sjukvårdsförsäkringar återupprättas?
fr · H711809 · 2020-01-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:809 av (KD) till Socialminister (S) överlämnades betänkandet Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (SOU 2018:88), även kallad , till regeringen och ansvarig socialminister . Bakgrunden är att S-MP-regeringen beslutade att tillsätta en utredning för att se över assistansersättningen i socialförsäkringsbalken och delar av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Syftet med utredningen var att skapa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling av insatsen personlig assistans och att få till stånd mer ändamålsenliga insatser i LSS. Utredningen har fått utstå skarp kritik ifrån funktionshindersrörelsen. Även vi kristdemokrater är djupt kritiska till exempelvis förslagen med en 15-timmarsschablon samt att barn och de med det femte grundläggande behovet skulle förlora rätten till assistansersättningen. föreslår utredningen att staten ska ha ansvaret för assistansersättningen. Detta är ett förslag som vi kristdemokrater står bakom, förutsatt att barn och personer med psykisk funktionsnedsättning även fortsatt omfattas av assistansersättningen. Även januariöverenskommelsen mellan S, MP, C och L fastslår att frågan om huvudmannaskapet för den personliga assistansen ska utredas. Ur den aspekten kunde underlag ifrån utredningen snabba på processen för en lagändring om ett statligt huvudmannaskap för assistansersättningen. S-MP-regeringen har fortfarande inte lämnat besked om huruvida den avser att skicka på remiss eller inte. Min fråga till socialminister är därför: Avser ministern och regeringen att skicka på remiss?
fr · H711810 · 2020-01-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:810 Prövningskapaciteten hos Totalförsvarets rekryteringsmyndighet av (M) till Försvarsminister (S) Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) har som ett av flera uppdrag att stödja Försvarsmaktens personalförsörjning. Det innebär bland annat att TRM mönstrar, skriver in och kallar till grundutbildning med värnplikt. Detta sker vid två de två prövningsenheterna i och . TRM:s två prövningsenheter har enligt egen redovisning ett kapacitetstak på ca 27 000 prövningar . Ska TRM genomföra fler prövningar behöver myndigheten etablera ytterligare en prövningsenhet någonstans i . Att etablera och färdigställa en ny prövningsenhet tar . Genom redan fattade regeringsbeslut, myndighetsbeslut i Försvarsmakten och inte minst genom de förslag som läggs i Försvarsberedningens rapport så kommer antalet värnpliktiga till Försvarsmakten, och därmed också antalet prövningar hos TRM, att öka kraftigt. Antalet mönstringar som ska genomföras överstiger 27 000 stycken . TRM har i sitt budgetunderlag till regeringen beskrivit behovet av mer pengar för att kunna öppna en ny prövningsenhet. Detta för att klara de volymökningar som följer av att antalet värnpliktiga ska öka . I nu beslutad budget finns inga pengar med för en ny prövningsenhet. Ska TRM kunna fullfölja sina åtaganden mot bland annat Försvarsmakten måste myndigheten senast i vårändringsbudgeten 2020 få ytterligare medel för att kunna starta ännu en prövningsenhet. Om TRM inte får medel för en ny prövningsenhet kommer inte Försvarsmakten att få tillräckligt många mönstrade och inskrivna värnpliktiga . Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Kommer ministern att säkerställa att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet får resurser för att kunna öppna en ny tredje prövningsenhet redan i vårändringsbudgeten , eller kommer försvarsministern att medverka till att antalet värnpliktiga inte ökar i redan planerad omfattning?
fr · H711811 · 2020-01-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:811 Skäliga villkor för anvisade elavtal av (SD) till Statsrådet (S) Alltsedan omregleringen av den svenska elmarknaden har en relativt stor andel av elkunderna inte gjort något aktivt val för sina energileveranser och i stället fått ett anvisat elavtal. Problemet med dessa elavtal är att de i de flesta fall är dyrare än genomsnittet. lade regeringen fram en proposition kring anvisade elavtal. Ändringarna i den gällde dels systemet med anvisad elleverantör, dels innehållet i elleverantörernas fakturor. Förslaget syftade till att säkerställa att kunder med anvisade avtal har skäliga villkor, att minska andelen kunder med anvisade elleverantörer och att öka kundaktiviteten på elmarknaden. Dessa nya regler trädde i kraft . har andelen anvisade elavtal fortsatt att minska; däremot har det inte hänt särskilt mycket med skillnaden i pris för de anvisade elavtalen. Fram minskade prisskillnaden avsevärt, och de anvisade elavtalen var faktiskt billigare i jämförelse med det rörliga elpriset och andra avtalstyper. Därefter har prisskillnaden nu snabbt ökat och de anvisade elavtalen återigen blivit dyrare. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att lagändringen har fått avsedd effekt och om inte, avser statsrådet att vidta några åtgärder?
fr · H711812 · 2020-01-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:812 Ursprungsgarantier för förnybar kraftproduktion av (C) till Statsrådet (S) Elmarknaden genomgår nu en förändring, från ett fåtal större producenter till allt fler mindre. För att nå målet om ett helt förnybart elsystem krävs ett brett engagemang från hela samhället. Fler och fler väljer att investera i egna solceller, och antalet mikroproducenter väntas fortsätta öka stadigt . En stor andel av den solelproduktion som finns i kommer från småskaliga anläggningar. Solelen, liksom all annan kraftproduktion, tilldelas ursprungsgarantier, som syftar till att garantera ursprunget på elen. föreslog att ursprungsgarantierna ska slopas för mikroproduktion (anläggningar under ). Anledningen anges främst vara den administrativa bördan, både för den sökande och för myndigheten vid handläggning av ansökningarna. Det är dock inget tvång att ansöka om ursprungsgarantier. Att slopa ursprungsgarantier skulle försämra möjligheten att ta till vara det ökande intresset att köpa solel och därmed försämra för dem som vill sälja delar av sin elproduktion. Mikroproducenterna skulle gå miste om intäkten från ursprungsgarantierna och därmed skulle det bli mindre lönsamt att sälja sin överskottsel och färre kan köpa solel av sin elhandlare, eftersom utbudet minskar. finns ett tydligt värde för elhandlare att köpa överskottsel, eftersom denna kan säljas vidare som ursprungsmärkt solel till miljömedvetna privatpersoner och företag som inte har möjlighet att installera egna solceller. Intresset för att köpa just solel väntas fortsätta öka. finns allt bättre möjligheter till digitalisering av informationsflöden som minskar de administrativa bördorna. Även mycket små belopp kan hanteras effektivt då de digitala systemen är enkelt skalbara. Det framstår därmed som rimligt att och andra berörda myndigheter anpassar sin verksamhet till de nya förutsättningarna, för att stödja den positiva utvecklingen. Vi står i ett vägval där solelsproduktion kan gå från att vara en marginell företeelse till att bli en bred folkrörelse tack vare mikroproduktion. Det vore mycket olyckligt att i det läget försämra förutsättningarna för mikroproducenterna. Jag vill mot denna bakgrund fråga statsrådet : Kommer statsrådet att fortsatt säkerställa ökad förnybar kraftproduktion från små anläggningar genom att behålla ursprungsgarantierna för dessa?
fr · H711813 · 2020-01-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:813 Distribution av lågfrekventa tidningar av (C) till Statsrådet (S) Vi står inför stora förändringar när det gäller postfrågan. Allt färre brev skickas medan mängden skickade paket ökar i samband med en ökande e-handel. Postnord har ansvar för att post ska kunna komma ut till hela landet genom den så kallade samhällsomfattande tjänsten. För dagen vill Postnord testa att gå över till varannandagsutdelning, vilket () i skrivelse sagt fungerar inom nuvarande postlagstiftning. Om beslutet blir att man nationellt går över till utdelning varannan eller av post med ena veckan och till slutkund så finns det en bransch som blir extra drabbad, och det är de lågfrekventa tidningarna. Dessa tidningar riskerar att få sina tidningar utdelade med flera dagars förskjutning. Detta är ur en demokratisynpunkt allvarligt, då de lågfrekventa tidningarna på många håll i distribueras av Postnord. Statsrådet själv har sagt att han vill tillsätta en utredning kring framtidens postservice. Min fråga till statsrådet är därför: Hur vill statsrådet säkerställa att även de lågfrekventa tidningarnas behov av övernattbefordran av tidningar till dess prenumeranter upprätthålls och inte försämras?
fr · H711814 · 2020-01-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:814 Skjutningar och sprängningar av (M) till Statsrådet (S) inträffar ytterligare en skjutning i . förekom det 14 mord med skjutvapen bara i , och situationen ser likadan ut över nästan hela landet. Sprängningarna i har ökat och människor känner sig inte längre trygga i sina egna hem. I är kvinnor och män rädda för att gå ut och avstår därför, bara och har sämre resultat. Min fråga till statsrådet är därför: När avser statsrådet att komma med en konkret och tidssatt handlingsplan för att stoppa sprängningar och skjutningar i ?
fr · H711815 · 2020-01-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:815 Situationen i av (KD) till Utrikesminister (S) är ett land som befinner sig i stor ekonomisk och politisk kris. Situationen förvärras för , och de folkliga protester som startade har gått över till våldsamheter och konfrontation med polis och militär. Protesterna är en följd av skattehöjningar, höga priser på mat, vatten och el samt korruption och hög statsskuld. Allt fler blir arbetslösa. Låga löner och höga priser har gjort att många inte klarar att försörja sig längre. Demonstrationerna fick till slut premiärministern och regeringen att avgå. inbördeskrig mellan olika etnoreligiösa grupper har landet styrts av olika politiska majoriteter som inte lyckats minska folkets missnöje med den politiska ledningen i landet. Trots att en regering har tillsats har demonstrationerna inte avtagit. Demonstranterna kräver en regering som verkar för landets bästa och där de egna eller partiets intressen inte går före det gemensamma bästa för landet. har den beväpnade shiamilisen , med stöd av , ett stort politiskt och militärt inflytande. Även motsättningar mellan etniska och religiösa grupper spär på konflikten. EU samt bör ta större ansvar för att förebygga att protesterna förvandlas till en väpnad konflikt som riskerar att eskalera till inbördeskrig. Extern hjälp behövs för att hjälpa landet ekonomiskt och politiskt. Av erfarenhet vet vi att folkprotester i kan leda till svåra konflikter och till och med inbördeskrig. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att verka för att EU och agerar för att öka stabiliteten i ?
fr · H711816 · 2020-01-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:816 Förhindrande av privata utförare i sjukvården av (M) till Socialminister (S) Tidningen utser bästa sjukhuset i i tre olika kategorier. Det handlar om universitetssjukhus, mellanstora sjukhus med dygnsöppen akutmottagning och förlossningsavdelning, samt mindre sjukhus med dygnsöppen akutmottagning utan förlossningsavdelning. I den senare kategorin vann det privatdrivna sjukhuset överlägset. Tyngst i granskningen väger kategorin medicinsk kvalitet och där är i topp, bäst av alla sjukhus. Därtill väger kategorierna tillgänglighet och hygien tungt. är näst bäst i båda dessa kategorier. Den socialdemokratiskt ledda regeringen och socialministern har mycket medvetet kritiserat privat driven vård för att hålla sämre kvalitet än den offentligt drivna vården. bedriver ett mycket medvetet långsiktigt utvecklings- och förbättringsarbete. När nu socialministern återigen riktar udden mot duktiga seriösa privata utförare av vård i sin iver att försöka påskina att problemen inom vården i första hand handlar om privat driven vård och omsorg och sjukvårdsförsäkringar är måttet faktiskt rågat. Detta som exempelvis sex av tio kvinnor med bröstcancer inte får sin operation inom cancervården i . påstår helt felaktigt att finansregionrådet i Region leder sjukvårdspolitiska arbetsgrupp: ”Jag blir nu givetvis djupt oroad över att som leder sjukvårdspolitiska arbetsgrupp vill genomföra omfattande privatiseringar”. hälso- och sjukvårdspolitiska arbetsgrupp är inte tillsatt . Detta kommer att ske vid nästa partistyrelsemöte. Att med sin plattform som socialminister sprider felaktiga uppgifter om sina politiska motståndare är allvarligt och väcker frågor. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka nya nationella åtgärder avser socialministern att genomföra i syfte att förhindra fler privata utförare av sjukhus?
fr · H711817 · 2020-01-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:817 Ludvikamomsen av (V) till Finansminister (S) Systemet med Ludvikamoms har funnits . är det en överkompensation som gör att kommuner och regioner väljer att upphandla. Det är en orättvisa gentemot de ofta mindre kommuner som inte kan upphandla på samma sätt. Det gynnar storstadskommuner framför mindre kommuner. Det är också orättvist gentemot kommunala och regionala verksamheter som arbetar hårt för att ge kvalitativt god verksamhet och hårt mot brukare som tvingas byta utförare med mellanrum. För kommunala nämnder är det av ekonomiska skäl ofta bättre att konkurrensutsätta verksamhet, inte på grund av att den privat drivna verksamheten är billigare eller effektivare utan på grund av Ludvikamomsen. är det så inom sjukvård, tandvård, äldreomsorg och funktionshindersomsorg att om kostnaderna för den upphandlade verksamheten är lika stora som kostnaderna för den offentligt drivna verksamheten så är det ekonomiskt gynnsamt för regioner och kommuner att verksamheten drivs i privat regi på grund av statsbidrag på i momskompensation. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att anpassa Ludvikamomsen till det verkliga kostnadsläget?
fr · H711818 · 2020-01-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:818 Aggressiv skatteplanering av (V) till Finansminister (S) Enligt propositionsförteckningen återfinns inte något förslag med regler för att motverka aggressiv skatteplanering i form av så kallade cum-cum- och cum-ex bedrägerier. Det har snart gått den internationella granskningen, som TT och SVT deltog i, avslöjade bedrägerierna. Dessa upplägg med aktier har drabbat flera länder i . Det har också visat sig att flera stora europeiska banker har medverkat i skatteuppläggen. Enligt en tidigare bankchef vid har omfattande skatteupplägg med aktieägartransaktioner gjorts i . Dessa upplägg har kallats största skattesvindel. krävde att finansministern skulle agera. Men det enda svaret var att frågan bereds på . Precis som många andra förslag mot skatteflykt riskerar de att begravas i utredningar och beredningar. Det krävs politiska åtgärder för att stoppa den aggressiva skatteplaneringen. Finansministern har i tidigare interpellation med mig hänvisat till utredning av kupongskatten och ökat informationsutbyte. Men dessa kan endast få begränsad effekt så länge den svenska lagstiftningen inte stärks på området. har de här affärerna med aktiehandel kunnat fortsätta. Vi har sett att andra länder som har gått före har kunnat täppa igen sådana här transaktioner. Det är inte heller någon omfattande lagändring; man kan göra en tillfällig ändring i avvaktan på en större översyn genom att införa en karenstid, vilket andra länder gjort. Det är också vad föreslagit. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att verka för ett snabbspår för att införa en karenstid som innebär att den skattskyldige måste ha varit både civilrättslig ägare och ekonomisk förmånstagare före och efter aktieutdelningen?
fr · H711819 · 2020-01-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:819 Turistskatt av (M) till Finansminister (S) Socialdemokratiska representanter från har vid ett besök i presenterat ett förslag på turistskatt, kallad tillväxtpeng. Förslaget innebär att kommunerna ska få rätt att lägga på en summa per hotell- och campingnatt. På så vis ska tillväxten stärkas lokalt i de kommuner som har en besöksnäring. Bransch- och arbetsgivarorganisationen säger att de är kritiska till förslaget och menar att förslaget med turistskatt hotar jobb och integration. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är det ministerns avsikt att lägga ett skarpt förslag om turistskatt likt det som presenterades i ?
fr · H711820 · 2020-01-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:820 Beskattningsrätt för EU av (M) till Finansminister (S) I medierna öppnar upp för att EU skulle få ta ut en skatt för icke återvunnen plast. har inte EU beskattningsrätt direkt från medlemsstaterna, något som vi i också varit politiskt överens om att EU inte ska ha. En öppning av beskattningsrätten skulle kunna öppna upp för att ännu fler skatter tas ut från enskilda medlemsländer. Min fråga till finansminister är därför: Avser finansministern att öppna upp för fler områden där EU ska ha beskattningsrätt från medlemsstaterna?
fr · H711821 · 2020-01-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:821 Apotek som ägare av vårdgivare av (L) till Socialminister (S) är det förbjudet för läkare att äga apotek. Däremot är det omvända fullt tillåtet. Apoteksbolagen, däribland statliga , har därmed inte begått några fel när de köpt in sig i nätläkarbolag. För invånarna och för oss beslutsfattare skapar dock de nya ägarförhållandena stora frågetecken när det gäller huruvida dagens regelverk verkligen säkrar trygg och klok användning av gemensamma resurser, och huruvida detta regelverk påverkar risken för att vår hälsa och våra ekosystem äventyras genom överförskrivning av läkemedel. Svensk lagstiftning är utformad efter att det finns en inbyggd risk med att låta de läkare som skriver ut medicin även äga apotek, som tjänar pengar på att sälja samma mediciner. Jag menar att lagstiftningen på motsvarande sätt bör ta hänsyn till riskerna med att låta apotek äga vårdcentraler, nätläkarbolag och andra vårdföretag. En och samma aktör bör helt enkelt inte ha ekonomiska intressen längs hela vårdkedjan. Varje del av vårdkedjan har ett värde för de invånare som behöver dess stöd. Det sammantagna värdet måste vara större än delarna, inte tvärtom. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kan regeringen och ministern överväga att föreslå begränsningar för apotek när det gäller att äga vårdföretag, i likhet med det nuvarande förbudet för vårdföretag att äga apotek?
fr · H711822 · 2020-01-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:822 Åtgärder mot coronaviruset och en eventuell internationell pandemi av (L) till Socialminister (S) Coronaviruset 2019-nCoV sprider sig nu över , och i viss mån ut i världen. Sedan nyår har viruset smittat 2 750 personer och dödat 80. kunde det första fallet bekräftas i , men de nordiska länderna är än så länge till synes skonade från smittan. Hur stor risken är för en pandemi går ännu inte att säga, men följer händelseutvecklingen kontinuerligt och bedömer fortfarande risken för att smittan ska spridas i det svenska samhället som mycket låg. En mer omfattande spridning av viruset skulle dock kunna få allvarliga konsekvenser både för vår hälsa och för den globala ekonomin. Svensk politisk krishanteringsförmåga har varit föremål för berättigad kritik. Flera stora katastrofer och kriser har av olika svenska regeringar hanterats passivt, ostrukturerat och oförberett. Mot denna bakgrund anser jag att bör få ta del av hur regeringens beredskap ser ut kopplat till de risker som finns med coronaviruset. Är man inte beredd, då är man oförberedd. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit för att säkra beredskap inför en eventuell pandemi?
fr · H711823 · 2020-01-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:823 Inrättandet av ett nationellt säkerhetsråd av (L) till Statsrådet (S) befinner sig i ett utsatt säkerhetspolitiskt läge. Hoten mot vår säkerhet kommer från flera håll, inte minst från terrorism, cyberangrepp och indirekta hot om väpnad konflikt genom storskaliga militärövningar. har , senast i sin årsrapport, pekat ut , och som de länder som bedriver ett aktivt arbete för att underminera svensk säkerhet. Men det handlar även om klimathot som kan innebära väderfenomen här i som får konsekvenser för vår säkerhet, såsom orkaner, översvämningar och så vidare. Likaså handlar det om stora it-attacker som riskerar att slå ut livsmedelsförsörjning, banksystem, infrastruktur och så vidare. riktade ett så kallat tillkännagivande till regeringen om att utreda införandet av ett nationellt säkerhetsråd. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och vidtagit med anledning av tillkännagivande?