ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H81266 · 2020-09-23 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:66 av (M) Elförsörjningen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa elförsörjningen i . En robust el- och energiförsörjning med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle och för klimatomställningen med ökad elektrifiering. Jag är glad för att vi varit framgångsrika med att locka till oss industri till , såsom Northvolt, Facebook och Google. Jag tror att framgångsfaktorer bland annat finns att hitta inom elsektorn där vi har hög leveranssäkerhet och tillgång till el från i huvudsak icke fossila källor. har historiskt stora elöverskott. Jag är medveten om att det finns platser i där elnätens kapacitet inte klarar av anslutning av nya industrier utan att det krävs nätförstärkningar. kommer mot bl.a. denna bakgrund att investera de kommande tre åren jämfört med den senaste treårsperioden. kan ingen förvänta sig att det alltid och överallt ska finnas utrymme för att ansluta nya stora elförbrukare till elnätet. Eftersom elnäten i slutänden bekostas av användarna skulle ett sådant elnät bli orimligt dyrt för konsumenter och industri. Regeringen och nätföretagen i och tog gemensamt ett initiativ för att säkerställa kapaciteten i och , både på kort- och lång sikt. Regeringen gav i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att säkerställa kapaciteten i andra delar av . Uppdraget ska redovisas . Regeringen kommer att analysera förslagen i syfte att säkerställa att ansvariga aktörer vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att det finns kapacitet till befintliga kunder samt att tillkommande kunder får el inom rimlig tid.
frs · H81267 · 2020-09-23 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:67 av (C) Digital signering hos statliga myndigheter har frågat civilministern vad hon och regeringen gör för att myndigheter som hanterar personuppgifter i högre grad ska kunna använda digital signering för att underlätta för både medborgarna och myndigheterna. Ansvaret i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Digitaliseringen ger det offentliga nya sätt att lösa sina uppgifter på och utgångspunkten för regeringens arbete är ”digitalt först”. E-tjänster och digital signering är vardag inom den offentliga förvaltningen, sex av tio offentliga organisationer erbjuder elektronisk underskrift och en femtedel planerar att införa sådana . Ett digitaliserat samhälle kräver e-tjänster som är pålitliga och enkla att använda. Att införa e-tjänster innebär både juridiska och tekniska utmaningar, exempelvis att kunna godta olika format när det gäller elektroniska underskrifter. Regeringen har intensifierat arbetet för fortsatt digitalisering och har därför uppdragit åt en särskild utredare att utreda förutsättningarna för ökad och standardiserad användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen (dir. 2020:27). Uppdraget ska redovisas . Utredaren ska, med utgångspunkt i eIDAS-förordningen, kartlägga, analysera och lämna förslag på åtgärder som höjer säkerheten och stärker tilliten i elektroniskt informationsutbyte. Ett viktigt område är hur användningen av e-legitimationer i tjänsten kan ökas genom tillämpning av standarderna i eIDAS-förordningen.
frs · H81268 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:68 av (C) Samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar har frågat mig när jag tror att det som föreslås i rapporten blir verklighet och när rapporten förväntas vara färdigberedd i . Den rapport som hänvisar till lämnades över till för bedömning och utredningen kommenterade rapporten i sitt betänkande Moderna tillståndsprocesser för elnät (SOU 2019:30). Betänkandet bereds inom med målbilden att lämna en proposition till .
frs · H81269 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:69 av (KD) Skydd av strategiskt viktiga anläggningar för en trygg livsmedelsförsörjning har frågat mig om jag avser att med utgångspunkt i den av antagna livsmedelsstrategin ta något initiativ för att skydda den funktion som strategiskt viktiga livsmedelsanläggningar, exempelvis för spannmålshantering, har för vår livsmedelsförsörjning. fattade regeringen beslut om en ny handlingsplan för livsmedelsstrategin. Handlingsplanen innehåller satsningar på fram , dessutom görs ytterligare satsningar på totalt . Den innehåller långsiktiga åtgärder och är tillsammans med den tidigare handlingsplanen ett viktigt steg i att öka konkurrenskraften och lönsamheten genom satsningar på forskning och innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. behöver ha en god försörjningsförmåga av livsmedel och regeringen ser att det är en prioriterad fråga. Många av de livsmedel vi konsumerar kan dock inte produceras i på grund av att vi exempelvis inte har det klimat som krävs för att odla vissa produkter. Den pågående pandemin har också visat att dagens livsmedelsförsörjningssystem är komplex och global. har ett nationellt övergripande ansvar för samordning av kris- och beredskapsplanering för livsmedelsförsörjningen i ledet efter primärproduktionen samt för dricksvattenförsörjningen. Beredskapen för fredstida kriser, höjd beredskap och då ytterst krig sträcker sig över flera samhällssektorer och behöver hanteras utifrån ett helhetsperspektiv. Det är därför inte relevant att enbart se på livsmedelsförsörjningen som en isolerad företeelse. En effektiv livsmedelsförsörjning är beroende av exempelvis teknisk utrustning, förädlingsindustri, lagerhållning, distributionsvägar, dagligvaruhandel, el och fordonsbränsle. Det är inte enbart tillgången på livsmedel som är av betydelse, utan hela livsmedelskedjan bör vara så robust och motståndskraftig att allvarliga påfrestningar och störningar kan med rimliga konsekvenser för samhället. Regeringen anser att strategiskt viktiga livsmedelsanläggningar är viktiga för vår livsmedelsförsörjning. I den av regeringen överlämnade budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) föreslår regeringen att avsätts till livsmedel och dricksvatten inom ramen för civilt försvar. Regeringen avser att återkomma med ett förslag till övergripande inriktning för det civila försvaret i den försvarspolitiska propositionen för perioden –2025.
frs · H8127 · 2020-09-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:7 av (SD) Plastskattens utformning har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att slopa plastskatten alternativt reformera utformningen av den i syfte att den ska bli mer effektiv med hänsyn till miljö och klimat. Skatten på plastbärkassar gäller . Skatten tas ut vid tillverkning och införsel till av sådana plastbärkassar som är avsedda att tillhandahållas konsumenter inom handeln för att de ska kunna packa eller bära varor. Syftet med skatten är att minska förbrukningen av plastbärkassar i enlighet med EU:s förbrukningsmål på 40 plastbärkassar per person och år vid utgången av 2025 och därigenom även minska spridningen av mikroplaster i naturen. Skatten har alltså bara tillämpats . Enligt statistik från över beslutad skatt framstår det dock som att förbrukningen av plastbärkassar går åt rätt håll.
frs · H81270 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:70 av (M) Biblioteksstrategin har frågat mig vilket datum jag avser att för presentera ett färdigt och skarpt förslag på biblioteksstrategi. För att långsiktigt bibehålla och utveckla en biblioteksverksamhet av hög kvalitet som är förberedd för framtidens utmaningar gav regeringen Kungl. i uppdrag att lämna förslag till en nationell biblioteksstrategi för hela . sitt förslag till nationell biblioteksstrategi till regeringen och förslaget har sedan remitterats. bereds förslaget till nationell biblioteksstrategi inom och regeringen avser återkomma i frågan. Med hänsyn till den pågående processen är det dock inte möjligt att närmare precisera ett datum för detta. Med det sagt vill jag framhålla att på ett antal områden, som Kungl. lyfter som viktiga i förslaget till strategi, har ett arbete redan inletts. Regeringen har till exempel tillsatt en utredning om bl.a. stärkta skolbibliotek (dir. 2019:91) samt en utredning om översyn av den s.k. pliktlagen (dir. 2019:84). Vidare har regeringen lämnat förslag på en rad insatser med utgångspunkt i Läsdelegationens betänkande (SOU 2018:57) i budgetpropositionen . Vad gäller slutsatserna kring öppet tillgänglig forskning har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder, framför allt genom att ge Kungl. och i uppdrag att samordna det nationella arbetet med öppen tillgång till vetenskapliga publikationer respektive forskningsdata. I budgetpropositionen föreslås även medel till satsningen Stärkta bibliotek de kommande tre åren. I samma proposition framhålls även vikten av att utveckling och drift av nationella resursbibliotek och Kungl. arbete med nationella digitala bibliotekstjänster för att stötta läsfrämjande och medieförsörjning på de nationella minoritetsspråken och för personer med annat modersmål än svenska kan fortsätta stöttas. Därtill bedöms i budgetpropositionen att Kungl. arbete för att driva Digiteket, ett arbetsverktyg för digital kompetensutveckling för både bibliotekspersonal och allmänhet, bör fortsätta.
frs · H81271 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:71 av Per Ramhorn (SD) Standardiserat test i svenska språket Per Ramhorn har frågat mig hur jag ser på införande av ett standardiserat test inom hälso- och sjukvården för C1-nivå i svenska för dem som har utbildningar från andra händer. I finns det 22 legitimationsyrken inom hälso- och sjukvården. Det inkluderar inte yrket undersköterska som inte är reglerat. är den myndighet som prövar och meddelar legitimation. Det finns olika regelverk som styr hur prövning om legitimation ska gå till beroende på om personen som söker har en utbildning från ett land inom eller utanför EU/EES. En förutsättning för en god och patientsäker vård är att personalen kan kommunicera med patienter och anhöriga. När man är i behov av vård ska man vara trygg med att personalen förstår vad man säger. För att säkerställa detta ställs det krav på språkkunskaper för att få legitimation i . För att få svensk legitimation krävs det, oavsett om man har sin utbildning från ett land inom eller utanför EU/EES, att man genom intyg till uppvisar kompetens i svenska eller motsvarande språkkunskaper i norska eller danska. Nödvändiga kunskaper i svenska språket kan visas genom betyg eller intyg om godkänt resultat på C1 nivå i olika kurser som t.ex. Svenska 3, Svenska som andraspråk 3, annan kurs eller prov som ger behörighet till högskolestudier. Kunskaperna kan även visas genom ett intyg från en vårdgivare som styrker att yrkesutövaren har språkkunskaper på den nivån. I dessa fall ska vårdgivare vid intygandet till framföra hur språkkunskaperna har kontrollerats. Det har inte framkommit behov av att ändra hur genomför denna prövning. Vad gäller yrket undersköterska pågår ett arbete inom för att reglera yrket i syfte att uppnå en enhetlig kompetensnivå. Regeringen kommer att återkomma med vilka krav som kommer att ställas, inklusive frågan om krav på språkkunskaper.
frs · H81272 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:72 av (SD) Praktiska åtgärder mot och fråga 2020/21:85 av (SD) Valet i har frågat mig om jag kan förväntas att inte erkänna som president i när den nuvarande mandatperioden tagit slut och därmed inte förhandla med hans regim, och om jag avser att ta initiativ för att fler länder ska följa detta exempel. har frågat mig om regeringen avser att officiellt uttala sig för att presidentvalet i bör ogiltigförklaras, agera för att EU ska införa Magnitskijlagar mot personer som agerat olagligt under och efter presidentvalet, samt agera för att nyval/omval ska hållas. Jag har valt att besvara frågorna gemensamt. och EU erkänner inte seger i presidentvalet som varken var fritt eller rättvist. Vi anser att folk har samma rätt som alla andra folk att välja sina ledare i fria, demokratiska val. Hur den politiska övergången ska se ut är en fråga för det belarusiska folket att ta ställning till. Det är viktigt att fortsätter att hållas politiskt och folkrättsligt ansvarig som statschef för det som sker i . Det är även viktigt att kunna bibehålla kontakter med det belarusiska ledarskapet för att kunna påverka utvecklingen och undvika ytterligare våldsamheter. Kontakter med innebär inte på något sätt att vi erkänner honom som legitim segrare i valet. deltar aktivt och konstruktivt i förhandlingar om införande av en global EU-sanktionsregim för mänskliga rättigheter.
frs · H81273 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:73 av (SD) Sexualisering av barn på film har frågat mig vilka initiativ jag tar för att motverka att sexualiserande av barn som skulle kunna vara brottsligt visas upp och distribueras genom olika visningsfönster för film i , såsom strömningstjänster. Yttrandefriheten är en av demokratins grundpelare. Den garanteras av den svenska grundlagen och innebär en rätt för var och en att uttrycka tankar och åsikter i vilket ämne som helst, även sådana tankar och åsikter som chockerar eller på annat sätt väcker anstöt. Yttrandefriheten är emellertid inte absolut utan för den finns lagstadgade begränsningar. De begränsningar som gäller för yttrandefriheten är främst sådana som regleras genom straffrätten. Ett yttrandes laglighet prövas alltid av domstol. För yttrandefriheten i t.ex. böcker, tidningar, radio, tv och vissa hemsidor på internet gäller särskilda bestämmelser och en särskild rättegångsordning enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. En grundläggande princip enligt båda dessa grundlagar är censurförbudet. En annan sådan princip är att ingripanden mot överträdelser av vad som är tillåtet endast får ske i efterhand. Att motverka kommersialisering och exploatering av kvinnokroppen i reklam, medier och pornografi i syfte att reproducera föreställningar om kvinnors underordning omfattas av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Det är inte min sak att uttala mig om en films innehåll är brottsligt eller att agera för att hindra publiceringar av material som skulle kunna vara brottsligt. Om spridningen av en films innehåll innefattar ett brott är det således en fråga för polisen att utreda och för domstol att pröva.
frs · H81274 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:74 av (M) Handel med sälprodukter har frågat utrikeshandelsministern och ministern med ansvar för nordiska frågor hur hon har agerat för att få till ett handelstillstånd för sälprodukter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara. infördes ett import- och försäljningsförbud av sälprodukter inom EU till följd av oro för sälarnas välfärd. Dock tillkom ett undantag för fortsatt försäljning av sälprodukter från skyddsjakten inom EU. och inledde 2011 en tvist i () mot EU eftersom de ansåg att förbudet var handelshindrande. kom fram till att EU:s förbud var tillåtet enligt gällande handelsregler, men att undantaget för skyddsjakten var diskriminerande och därmed inte förenligt med WTO-rätten. EU genomförde WTO-utslaget och undantaget för fortsatt försäljning av sälprodukter från skyddsjakten inom EU togs bort från . Det enda kvarvarande undantag från EU:s förbud är för sälprodukter från jakt utfört av urfolk inom och utanför EU. är således bundet av nuvarande utformning att inte sälja sälprodukter inom EU. Regeringen har inte för avsikt att agera i frågan eftersom regeringen bedömer att möjligheterna att driva frågan om att häva EU-förbudet mot handel av sälprodukter är mycket små.
frs · H81275 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:75 av (C) Överklagande av beslut om skyddsjakt på varg har frågat statsrådet om hon anser att det är rätt att vem som helst ska kunna överklaga beslut om skyddsjakt på varg när man inte är part i målet, och om hon avser att vidta några åtgärder. Frågan har lämnats över till mig. är part till konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, den s.k. Århuskonventionen. Konventionen är också en del av EU:s rättsordning. Syftet med konventionen är att ge var och en möjlighet att bidra till att skydda nuvarande och framtida generationers rätt att leva i en god och hälsosam miljö. Konventionen innehåller bl.a. bestämmelser som ger den berörda allmänheten tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. är skyldig att följa konventionen. Det är en allmän förvaltningsrättslig princip att förvaltningsmyndigheters beslut som innebär någon form av rättsverkan ska kunna överklagas av den som berörs av beslutet. När det gäller frågor om jakt på arter som, liksom vargen, omfattas av EU:s art- och habitatdirektiv har såväl som slagit fast att enskilda, bl.a. miljöorganisationer, måste ha möjlighet att få frågor om huruvida skyldigheterna i direktivet uppfylls på nationell nivå prövade i domstol. Beslut om jakt på arter som omfattas av art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet ska därför kunna prövas i domstol. Myndigheter och domstolar avgör i varje enskilt fall om ett överklagande ska tas upp till prövning. Sammanfattningsvis är den praxis som utvecklats i svenska domstolar när det gäller miljöorganisationers rätt att överklaga beslut om skyddsjakt på varg en följd av praxis och syftar till att garantera miljöorganisationer rätt till överprövning i enlighet med och Århuskonventionen. Regeringen avser därför inte att vidta några åtgärder i frågan.
frs · H81276 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:76 av (C) Samförläggning av infrastruktur och elledningar har frågat infrastrukturministern om han kommer verkar för att samförläggning av infrastruktur och elledningar ska öka. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är mycket vanligt att olika typer av ledningar förläggs i såväl kommunala som statliga vägar. För elledningar i region- och transmissionsnätet är det svårare att samförlägga med annan infrastruktur, eftersom säkerhetsavstånd och reparationsmöjligheter måste beaktas. Att gräva ned en ledning i eller vid en väg gör det svårare att komma åt ledningen vid avbrott och vägen kan behöva stängas av , vilket går bra med en gata i stadsmiljö men inte för en landsväg. Det sker ändå i inte obetydlig mån att luftledningar i regionnätet byggs längs med befintlig infrastruktur, bland annat därför att det normalt finns färre motstående intressen där och det därför är lättare att komma fram med ledningen.
frs · H81277 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:77 av (C) Kostnader för nya kraftledningar i stamnätet har frågat mig om jag anser att ska väga in enbart investeringskostnader eller hela livscykelkostnaderna när nya ledningar byggs och om jag vidtar några åtgärder. När ledningar ska byggas eller renoveras i transmissionsnätet räknar in såväl investeringskostnaden som driftskostnaden och kostnader för exempelvis förluster när verket väljer tekniskt utförande för ledningen. Jag ser inga anledningar att vidta några åtgärder gällande hur räknar på kostnaden för en ny ledning.
frs · H81279 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:79 av (M) Kärnkraftverk i har frågat mig om jag och regeringen avser att ansluta till , , , , och krav angående säkerhet vid det belarusiska kärnkraftverket, och om så inte är fallet vad motivet är för detta. Regeringen anser att uppfyllnad av internationella krav och åtaganden är avgörande för att garantera tillräcklig säkerhet vid alla kärnkraftsanläggningar runt om i världen. uppmanar alla kärnkraftsländer, inklusive , att vara öppna och tillmötesgående i denna process för att skapa förtroende hos sina grannländer och det internationella samfundet. Svenska myndigheter har inte haft anledning att bedöma säkerhetsfrågor kring den belarusiska kärnkraftsanläggningen i . () har däremot inom ramen för sitt uppdrag att verka för stärkt kärn- och strålsäkerhet i . Tillsammans med de finska och norska strålsäkerhetsmyndigheterna finns det ett samarbete med den belarusiska tillsynsmyndigheten som inkluderar informationsdelning och beredskapsfrågor. Regeringen anser inte att Kärnsäkerhetskonventionen (CNS) är det rätta forumet för att framföra krav av den typ som föreslås i det gemensamma uttalandet om kärnkraftverket i i . CNS granskningskonferens ska inte förväxlas med en politisk plattform där länder förväntas uttrycka politiska ställningstaganden. Det är ett tekniskt möte som syftar till öppet erfarenhetsutbyte. Regeringen avser därför inte att ansluta sig till uttalandet.
frs · H81280 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:80 av (M) Nationellt för frågor rörande har frågat mig om jag kommer att försäkra mig om att det nationella kunskapscentrumet för frågor rörande kommer få en tillräcklig verkshöjd och inte enbart bli ett annex till UI. Som framgår av skrivelsen Arbetet i frågor som rör ser regeringen ett behov av att investera i kunskap om i alla delar av samhället. I syfte att bidra till kunskapshöjandet tillkännagav regeringen i skrivelsen sin avsikt att inrätta ett nationellt om . Enligt regeringens beslut kommer centrumet att förläggas till , . Arbetet pågår nu för att centrumet ska kunna inleda sin verksamhet. Centrumet ska ägna sig åt att analysera vad agerande och framväxt betyder på en rad för viktiga områden. Tonvikten ska ligga på som aktör i , i det svenska närområdet och i EU. Arbetet ska vara brett upplagt och dra nytta av forskning och annan kunskap som finns i och internationellt. En viktig uppgift för kunskapscentrumet blir därför att vara knytpunkt i ett brett nätverk med Kinakunskap. Som framgick av utlysningen av tjänsten som chef för kunskapscentrumet ska centrumet utgöra en separat och oberoende funktion vid UI.