ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7121530 · 2020-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1530 av (M) Koldioxidskatt på biooljor har frågat mig om jag någonsin övervägde att sänka koldioxidskatten för den förnybara och fossilfria biooljan, och varför jag i så fall inte gick vidare med det alternativet. Bakgrunden till frågan är att har remitterat ett förslag om att avskaffa skattebefrielsen för vissa skattepliktiga flytande biobränslen för uppvärmning. Frågeställaren skriver att hon är väl medveten om att det är om att inte överkompensera vissa bränslen som ligger till grund för förändringen. Av frågan framgår att överkompensationen kan åtgärdas genom att sänka koldioxidskatten på den förnybara och fossilfria biooljan, men sannolikt avses alternativet att justera ner skatten på den fossila oljan. Sådana justeringar har tidigare gjorts för att åtgärda överkompensation. Av den remitterade promemorian framgår att överkompensationen inte är det enda, och inte det huvudsakliga, skälet till att skattebefrielsen föreslås avskaffas. statsstödsgodkännande för skattebefrielse för vissa vegetabiliska oljor och fetter samt Fame m.m. för uppvärmning löper ut . Statsstödsgodkännandet har sin rättsliga grund i Europeiska kommissionens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi. Möjligheten att ge stöd till livsmedelsbaserade biobränslen upphör enligt dessa riktlinjer . Regeringen har försökt få kommissionen att förändra sin syn på biobränslen som framställts av livsmedels- och fodergrödor och tillåta statligt stöd till dessa biobränslen. Det arbetet pågår fortfarande och regeringens ambition är att i det kommande arbetet med nya riktlinjer, och exempelvis ett reviderat energiskattedirektiv, uppnå bättre förutsättningar för biobränslen. I fråga om skattepliktiga vegetabiliska oljor och fetter samt Fame m.m. för uppvärmning görs, efter diskussioner med kommissionen, bedömningen att det inte finns förutsättningar för att få ett förnyat statsstödsgodkännande för livsmedelsbaserade biobränslen. Detta beror på att skattepliktiga biobränslen för uppvärmning, bortsett från biogas och biogasol, till övervägande del är framställda av livsmedels- och fodergrödor. Därutöver finns det indikationer på att de aktuella skattepliktiga biobränslena är överkompenserade, dvs. erhåller mer stöd än vad som är nödvändigt för att ge bränslena tillgång till marknaden. Detta är inte tillåtet enligt . Att sänka koldioxidskatten på fossila bränslen hade kunnat åtgärda överkompensationen, men hade inte påverkat det faktum att en övervägande del av de aktuella bränslena är framställda av livsmedels- och fodergrödor. Det bör i detta sammanhang poängteras att användningen av de biobränslen som berörs av förslaget är låg. I står tallbeckolja och s.k. mixade vegetabiliska oljor och fetter för den största andelen av användningen av biooljor som inte är skattepliktiga. Dessa berörs således inte av förslaget och kan i många fall ersätta de biooljor som enligt förslaget kommer att beskattas .
frs · H7121531 · 2020-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1531 av (M) Vaccinstrategi har frågat mig ifall jag agerar efter en alternativ strategi, förutom den genom samarbete med EU och WHO, för att säkerställa att vaccin mot covid-19 når , och hur den strategin i så fall ser ut. Att säkra tillgång till ett eventuellt vaccin mot covid-19 är högt prioriterat för regeringen. Regeringen har därför tagit fram en vaccinstrategi som består av tre delar: regeringens fortsatta arbete internationellt, en ny vaccinsamordnare och ett uppdrag till att ta fram en nationell vaccinationsplan. Den första delen i vaccinstrategin handlar bland annat om regeringens fortsatta arbete i EU, och WHO för att säkra en rättvis global fördelning av ett kommande vaccin, till och andra länder. verkar även internationellt genom bland annat FN för att finna gemensamma lösningar för de globala behoven. Regeringen utesluter inte några delar. Det kan bli aktuellt med samarbeten på EU-nivå och även med mindre grupper av länder. Ett av skälen till att regeringens breda ansats behövs är att det pågår en mängd utvecklingsprojekt i olika delar av världen och av olika typer av vaccin. Regeringen har klargjort att det inte är aktuellt att endast rikta in sig på ett projekt eller ett samarbete. Den andra delen handlar om att en vaccinsamordnare inrättas som får i uppdrag att se till att de nationella behoven tillgodoses. Samordnaren ska bland annat utarbeta en plan för agerande, identifiera och följa intressanta vaccinprojekt i och utomlands. Samordnaren ska även undersöka möjligheterna till att kliniska studier genomförs i . Den tredje delen i regeringens vaccinstrategi är ett uppdrag till att ta fram en nationell vaccinationsplan för covid-19. ska bland annat att ta fram en prioritetsordning och en plan för hur vaccinet ska distribueras och hanteras i , uppskatta vilka vaccinvolymer som behövs inför kommande inköp och utreda hur vaccinering mot covid-19 kan införas i det . ska löpande redovisa till , och en första version av planen ska lämnas in . Planen ska därefter uppdateras i takt med kunskapsläget. Regeringen har också föreslagit att den får bemyndigande att besluta om att får ta upp lån för beredskapsinvesteringar. Detta utgör ett viktigt led i förberedelserna för att till exempel kunna sluta förköpsavtal med vaccinutvecklare, och säkra tillgången till vaccin mot covid-19 i .
frs · H7121532 · 2020-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1532 av (M) SVA och forskning har frågat mig om på vilka grunder SVA () har det tydliga uppdraget att bedriva forsknings- och utvecklingsarbete i sin instruktion men utan att erhålla några särskilda forskningsanslag. Jag håller med om att SVA, i sin egenskap som veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan, utgör ett viktigt inom sitt verksamhetsområde. Det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs vid SVA är också viktigt för myndighetens roll som riskvärderande myndighet och beredskapsmyndighet. Därför har SVA nämnda uppdrag i sin instruktion (förordning [2009:1394] med instruktion för ). Det är riktigt att det inte finns något särskilt forskningsanslag för SVA:s forsknings- och utvecklingsarbete. Däremot får SVA finansiera denna verksamhet via sitt förvaltningsanslag. På så vis ges SVA möjligheten att själva bedöma hur mycket medel som bör avsättas för ändamålet. Därtill söker SVA externa bidrag till sin forskning. finansierades ungefär hälften av kostnaderna för SVA:s forskning och utveckling via förvaltningsanslaget och hälften via bidrag från till exempel för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, och EU. Det innebär att SVA använde av sitt förvaltningsanslag på till forskning och utveckling. Min bedömning är att SVA:s forskning inom till exempel antibiotikaresistens, klimat och djurhälsa håller hög kvalitet och står sig väl internationellt sett.
frs · H7121533 · 2020-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1533 av (S) Småskalig slakt har frågat mig om jag är beredd att se över regelsystemet för lammuppfödning för att underlätta för svenska fårbönder. Jag delar frågeställarens uppfattning att det ska vara möjligt för varje människa att kunna bo, leva och verka i alla delar av landet, att den svenska lammuppfödningen skapar arbetstillfällen på landsbygden och är ett viktigt bidrag i den lokala livsmedelsproduktionen. Om fler producenter kan få ökade möjligheter att utvecklas och fler konsumenter kan välja svenskt lammkött så utvecklas den svenska landsbygden. Fårskötsel generar också möjligheter till försäljning av ull och skinn samt bidrar till naturbete som berikar den biologiska mångfalden. För den som vill släppa ut kött från lamm på marknaden krävs godkännande i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung. Grundprincipen är att djur som ska bli livsmedel ska avlivas och slaktas i godkända livsmedelslokaler. EU-förordningen ska inte tillämpas på små mängder kött från fjäderfä och hardjur som slaktas på gården eller jägares leveranser av små mängder frilevande vilt eller kött från frilevande vilt. Detta gäller under förutsättning att leverans sker direkt till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar direkt till slutkonsumenter. Kött från lamm som avses släppas ut på marknaden omfattas däremot av förordningen och ska hanteras på godkända anläggningar. Ett godkännande enligt EU-förordningen innebär att anläggningen står under kontroll av behörig myndighet. I har kontrollansvaret för den här typen av anläggningar. Denna kontroll innefattar såväl kontroll av djurskydd och djurhälsa som livsmedelshygien. Det innebär att konsumenterna kan vara säkra på att produkterna uppfyller de krav vi har i och i EU, både vad det gäller djurens välfärd och livsmedlens säkerhet och ger på så sätt ett mervärde till dessa produkter. Särskilda anslagsmedel finns avsatta för att subventionera avgifterna för den offentliga kontrollen av slakterier och vilthanteringsanläggningar för att bidra till konkurrenskraftiga villkor för slakterinäringen och svenska djuruppfödare. Delar av detta anslag är riktat till småskaliga slakteriföretag och vilthanteringsanläggningar. har regeringen avsatt för detta ändamål, vilket innebär att hälften av de totala kostnaderna för slakterikontrollen finansieras med skattemedel. Regeringen kommer fortsätta att följa frågan vad gäller regelsystemet för lammuppfödning.
frs · H7121534 · 2020-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1534 av (KD) Riskerna med en elmarknadshubb har frågat försvarsministern hur han, inom sitt ansvarsområde, tänker säkerställa att informationen inte hamnar i främmande makts händer och blir en fara för landets säkerhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Etablering av en så kallad elmarknadshubb är viktig bland annat för att skapa bättre förutsättningar för efterfrågeflexibilitet och underlätta för nya marknadsaktörer och sammantaget öka konkurrensen på elmarknaden. arbetar, efter uppdrag från regeringen, med att utveckla och driva en elmarknadshubb. I detta arbete lägger stort fokus på säkerhetsfrågor. Regeringen å sin sida arbetar med att ta fram en produkt med förslag till nödvändiga författningsändringar för att införa elmarknadshubben. Säkerhetsfrågor och frågor som rör totalförsvaret ligger högt på regeringens dagordning och ges stor vikt i arbetet med författningsändringarna. Regeringen kommer att återkomma med en produkt med förslag till reglering.
frs · H7121535 · 2020-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1535 av (L) Barn som behöver medicin till sällsynta sjukdomar har frågat mig vad jag och regeringen gör för att säkerställa att barn som har sällsynta sjukdomar får tillgång till den medicin de behöver för att överleva. Jag instämmer med om vikten att alla patienter måste erbjudas god vård efter behov på lika villkor. Detta innefattar givetvis även barn, vuxna och äldre med ovanliga sjukdomar. har staten kraftigt ökat anslaget för läkemedelsförmånerna, bland annat för att möta den snabba utvecklingen av nya läkemedel, men det är regionerna som har det slutgiltiga ansvaret för införande av läkemedel. Staten stöder regionerna i det arbetet. Flera insatser har vidtagits för att underlätta ett ordnat införande av nya läkemedel. Syftet är att uppnå en jämlik, kostnadseffektiv och ändamålsenlig läkemedelsanvändning, till gagn för patienterna. Arbetet involverar bland andra flera myndigheter, samtliga regioner, Kommuner och Regioner (SKR), läkemedelsföretag och patientorganisationer. Regionerna har även bildat Rådet för nya terapier, . Rådet utser de läkemedel som ska omfattas av ordnat införande och lämnar rekommendationer till regionerna om läkemedelsanvändning. Som underlag för rekommendationerna använder bl.a. principerna i den etiska plattform som antagits i och hälsoekonomiska kunskapsunderlag från (). Läkemedelsföretagen har här ett stort ansvar att förse TLV med de underlag som myndigheten behöver för att göra en bedömning av läkemedlets värde och samhällsnytta i förhållande till dess kostnader. TLV utvecklar även den s.k. värdebaserade prissättningen genom att skapa förutsättningar för regionerna och läkemedelsföretagen att ingå överenskommelser i syfte att möjliggöra tidig introduktion av nya och kostnadseffektiva läkemedel. överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2018:89). Utredningen föreslår bl.a. att statens nuvarande särskilda bidrag för läkemedel till landstingen inordnas i det generella statsbidraget. Vidare föreslås att det ska införas ett särskilt statligt stöd till landstingen för användning av nya läkemedel som innebär ökad nytta men också ökade kostnader inom hälso- och sjukvården. Staten föreslås också finansiellt stödja de regioner som har ovanligt stora kostnader för vissa läkemedel mot sällsynta sjukdomar och som fått en positiv nationell rekommendation. Utredningens förslag och remissinstansernas synpunkter bereds inom . Regeringen följer på olika sätt den viktiga frågan om en likvärdig tillgång till läkemedel i hela .
frs · H7121536 · 2020-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1536 av (M) raderade mejl har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att öka tilliten till att alltid intar en oberoende ställning i sina beslut i arbetsmiljöfrågor. Det är viktigt att en god arbetsmiljö säkerställs för arbetstagare. Arbetsgivaren ska enligt arbetsmiljölagen vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. får besluta de förelägganden eller förbud som behövs för att arbetsmiljölagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen ska följas. beslut i enskilda fall enligt lagen eller enligt föreskrifter meddelade med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Regeringen styr myndigheterna i huvudsak genom regler, med ekonomiska medel och genom att lämna uppdrag. ska enligt myndighetens instruktion samråda med arbetsmarknadens parter. Det är viktigt att den dialogen fungerar. Jag utgår ifrån att dialogen sker på ett ansvarsfullt sätt. Som arbetsmarknadsminister kommenterar jag inte tillämpningen av regelverk eller myndigheters agerande i enskilda fall, det är en fråga för myndigheter och domstolar. Myndigheterna är fristående från regeringen och bedriver sin verksamhet självständigt. Myndighetens generaldirektör ansvarar för myndighetens verksamhet. I sin verksamhet ska myndigheten vara saklig och opartisk.
frs · H7121537 · 2020-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1537 av (M) Sänkning av maxhastighet på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa sänkningen av maxhastigheten på . En god tillgänglighet i hela är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet samt för att få ett som håller ihop. Regeringen beslutade under förra mandatperioden om en ny nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 med en satsning . Planen innebär ett väsentligt bidrag till trafiksäkerheten, bland annat genom mötesseparering av viktiga vägsträckor, trimningsåtgärder samt inom forskning och innovation. Regeringen möjliggjorde i den nationella planen statlig samfinansiering av trafiksäkerhetsåtgärder på det regionala vägnätet. Det innebär att medel från den nationella planen kan tillföras länsplanerna för att stärka tillgängligheten i hela och förbättra trafiksäkerheten. Den nationella planen omfattar också trafiksäkerhetshöjande åtgärder på bl.a. E14. Det genomförs även åtgärder för oskyddade trafikanter och förstärknings- och bärighetshöjande åtgärder som även de bidrar positivt till ökad trafiksäkerhet. En framgångsfaktor för trafiksäkerhetsarbetet i är ett effektivt samarbete mellan olika myndigheter, organisationer och företag. Det är viktigt att vi med nollvisionen som utgångspunkt fortsätter att göra rätt insatser i hela transportsystemet där de gör nytta.
frs · H7121538 · 2020-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1538 av (S) Investeringsstöd inom jordbruket har frågat mig vilka initiativ jag avser vidta utifrån hans beskrivning om problem med avsaknaden av beslut för nästa programperiod av landsbygdsprogrammet. Jag delar uppfattning om vikten av landsbygdsprogrammet för att nå de målsättningar som regeringen och har beslutat inom ramen för livsmedelsstrategin. Detta gäller inte minst investeringsstödet till jordbruket som har betydelse för att få till stånd nya investeringar i exempelvis svensk mjölkproduktion. Det är därför positivt att investeringsstödet är eftertraktat och väl utnyttjad . Det sker nu förhandlingar om en ny gemensam jordbrukspolitik och regeringen bedömer att denna kommer att kunna införas . –2022 kommer det att vara en övergångsperiod vilket innebär att nuvarande landsbygdsprogram kommer att förlängas . Regeringen kommer att återkomma i budgetpropositionen för med förslag om omfattningen på landsbygdsprogrammet . Efter det kommer regeringen att lämna ett förslag till kommissionen om en förlängning av nuvarande landsbygdsprogram och hur denna förlängning ska utformas.
frs · H7121539 · 2020-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1539 av (KD) Utredningen moderniserad arbetsrätt har frågat mig vilka skäl som låg till grund för beslutet att föregå utredarens presentation av utredningen modern arbetsrätt. Utredningen har haft ett svårt uppdrag och har på förhållandevis tagit fram ett gediget underlag som har levererats . Utredningen som är en självständig myndighet valde att presentera sitt betänkande i två delar, först ett pressmeddelande där de redovisade utredningens förslag och arbete och sedan en fördjupande pressträff. Jag kommenterade utredningens förslag i samband med att det presenterades. är det viktigt att vi får en gedigen genomlysning av betänkandet och dess förslag från bland annat arbetsmarknadens parter, relevanta myndigheter och andra experter. förhandlar arbetsmarknadens parter och jag kommer att ha anledning till att senare återkomma om den fortsatta processen.
frs · H7121540 · 2020-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1540 av (SD) Regelverket om farligt gods har frågat mig om jag eller regeringen avser att vidta åtgärder för att säkerställa att regelverket som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har tagit fram med anledning av i ADR-S del 10 på intet sätt försvårar för de företag som har att följa föreskrifterna. Vägtransporter av farligt gods hanteras av en arbetsgrupp inom Ekonomiska kommissionen för (ECE), som är ett regionalt FN-organ. Reglerna finns i överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (Accord Européen Relatif au des Marchandises Dangereuses par Route, ADR). är anslutet till konventionen. Den egentliga konventionstexten är kortfattad och de materiella bestämmelserna finns i stället i två omfattande tekniska bilagor, A och B, som revideras fortlöpande inom ECE. är också införlivat i genom direktiv. MSB har med stöd av förordningen (2006:311) om transport av farligt gods bemyndigats att meddela föreskrifter om transport av farligt gods på väg och i terräng (benämnda ADR-S). ADR-S innehåller bestämmelser och förutsättningar som ska vara uppfyllda vid nationell och internationell transport av farligt gods på väg och i terräng. Bestämmelserna i bilagorna A och B till den nationella utgåvan ADR-S är identiska med bilagorna A och B till ADR. Dessa bestämmelser ska tillämpas både vid nationella och internationella transporter. Bilaga S innehåller däremot bestämmelser som endast är tillämpliga vid nationella transporter. befinner sig i ett allvarligt läge med anledning av coronaviruset och vi kan ännu inte till fullo överblicka konsekvenserna av utbrottet. MSB har därför bland annat infört tillfälliga lättnader som innebär en förlängd giltighetstid för vissa intyg. Dessutom har tillfälliga bestämmelser införts för fordon och tankar som används för farligt gods som gör det möjligt att använda tankar och fordon innan nödvändiga tekniska kontroller ska ske. Jag utgår från att MSB följer utvecklingen noggrant och kommer att fortsätta vidta de åtgärder som behövs.
frs · H7121541 · 2020-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1541 av (SD) Omvärldens negativa bild av har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förändra omvärldens mycket negativa bild av . Först vill jag vara tydlig med att regeringen har samma mål som andra länder om att värna våra medborgares hälsa och att rädda liv. hantering av covid-19 har väckt stort internationellt intresse. Det har förekommit många fördjupande reportage om och strategi och vägval i internationell media. är en myndighet under med uppdrag att bland annat öka omvärldens kännedom om, intresse och förtroende för . I samband med coronautbrottet utökade sin bevakning och analys av Sverigebilden i utlandet. I veckovisa rapporter redovisas vad som sägs om på 12 språk i redaktionella och sociala medier. Enligt Svenska institutets analyser innehåller mediebilden av coronahantering både positiva och negativa inslag. Svenska institutets bedömning är att den internationella nyhetsrapporteringen generellt är faktabaserad. I huvudsak råder en nyanserad bild, men det finns också missuppfattningar och felaktigheter. ser regeringen hur vissa aktörer avsiktligt sprider felaktig information om , det vill säga desinformation. Regeringen instämmer i Svenska institutets bedömning att det är för tidigt att avgöra hur den internationella rapporteringen kommer att påverka Sverigebilden . Vi vet av erfarenhet att den samlade bilden av i andra länder förändras långsamt och baseras på ett bredare perspektiv än enbart medierapportering. Jag vill understryka att regeringen och dess myndigheter arbetar systematiskt och långsiktigt för att sprida en korrekt, relevant och rättvisande bild av i utlandet. Det är också viktigt att bemöta oriktiga berättelser om i utlandet.
frs · H7121542 · 2020-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1542 av (V) planerade annektering av områden på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förmå att inte fatta beslut om att annektera delar av och för att förmå att sluta begå folkrättsliga brott. stödjer EU:s överenskomna politik som baseras på att folkrätten och FN:s säkerhetsrådsresolutioner ska utgöra grunden för en rättvis och hållbar fred mellan och och att ockupationen upphör. De israeliska planerna på att annektera delar av , utifrån Trumpadministrationens initiativ, är djupt beklagliga eftersom det skulle utgöra ett brott mot folkrätten och kraftigt försvåra utsikterna att realisera en lösning med två stater som lever sida vid sida i fred och säkerhet med som huvudstad för båda. EU, liksom , arbetar aktivt för att motverka en annektering. EU har konstaterat att inga förändringar av gränser, andra än de parterna kommer överens om, kommer att erkännas. EU:s höge representant för utrikes-och säkerhetspolitik, , har varit glasklar i sitt budskap om att annektering strider mot folkrätten, riskerar att få konsekvenser för regional säkerhet och stabilitet samt understrukit att EU kommer att följa utvecklingen noga, och agera därefter. Som ett led i att förhindra en annektering diskuterar även EU frågan med och regionala aktörer. Vid togs frågan upp med den amerikanske utrikesministern. Själv har jag diskuterat frågan med ett antal kollegor, däribland utrikesminister . Liksom FN och EU fortsätter att kritisera bosättningspolitik: bosättningarna på ockuperat område utgör ett brott mot folkrätten och underminerar möjligheten till en tvåstatslösning. är det viktigt att alltid fördöma ifrågasättande av existens och erkänna både och legitima säkerhetsbehov. Regeringen, liksom övriga EU, är övertygad om att tvåstatslösningen och ett slut på ockupationen är det enda långsiktigt hållbara alternativet för en varaktig och rättvis fred för israeler och palestinier. Detta kommer regeringen fortsatt att arbeta för med diplomatin som ett centralt verktyg.