ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811790 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:790 Anslag till länsvägar av Per Åsling (C) till Infrastrukturminister (S) En av politikens viktigaste uppgifter är att skapa likvärdiga förutsättningar att leva, verka och bo i hela landet. Detta måste även gälla infrastrukturella investeringar. Jag vill lyfta en fråga som skapar ojämlikhet i , nämligen fördelningsmodellen för anslaget till länsvägar. Den har skapat allt större regional obalans, där geografiskt stora län med liten befolkning är förlorare. Situationen för är ytterst prekär. Vid senaste infrastrukturplanbeslutet tilldelades en länsram på för åren 2018–2029. Väglängden är – då avses länsvägar. Andelen grusvägar är . Trafikmängden är (2013). Befolkningen är 130 280 personer. Om vi jämför med , alltså 2018–2029, är länsramen 532 miljoner. Länet är , och väglängden är endast . Andelen grusvägar är . Trafikmängden är (2013). Befolkningen är 159 684 personer. Detta exempel tydliggör behovet att ändra modellen för fördelningen av länsanslag. Vi befinner oss i ett läge där regeringen kommer att ge i uppdrag att ta fram trafikuppdrag och fastställa nya anslagsnivåer. För att skapa jämlika spelregler runt om i landet är det nödvändigt att genomgripande förändringar görs. I mitt hemlän, , har frågan om en garanterad lägsta standard på statligt ägda vägar aktualiserats . Vi vill sätta upp tydliga regelverk även för infrastruktur och därmed skapa en lägsta godtagbar standard för offentliga vägar. Frågan har också behandlats av vid senaste stämman i . ställde sig bakom behovet av nya fördelningsnycklar och en lägsta standard. Att via politiska beslut fastställa en godtagbar standard är en princip som tillämpas inom en rad politikområden, inte minst socialpolitiska, för att skapa likvärdighet i livsbetingelser i landet och för att komma till rätta med skevheter i resursfördelning. Det gäller att ta nya grepp som skapar reella möjligheter för att göra resursfördelningen utifrån faktiska behov. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är ministern beredd att verka för att en lägsta godtagbar standard fastställs för allmänna vägar?
fr · H811791 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:791 Svenska kraftnäts ansökan om koncession för luftledning av Alireza Akhondi (C) till Statsrådet (S) I mitten av lämnade in ansökan om koncession att få bygga en luftledning på sträckorna Ekhyddan–och –Hemsjö till (). Ledningen berör kommunerna . Samtliga nio kommuner motsätter sig ledningens sträckning och utformning. Man anser bland annat att den medför en stor påverkan på boendemiljöer, friluftsliv, områdets karaktär och naturmiljö samt skyddsvärda arter (för en del av sträckan). Enligt EI var Svenska kraftnäts ansökan om koncession inte tillräckligt utförlig för att man skulle kunna göra en fullständig bedömning. EI begärde därför kompletteringar i ärendet. valde att inte följa EI:s begäran i alla delar. Därav kan EI inte se att har visat på att den ansökta ledningen i det aktuella utförandet och i den aktuella sträckningen uppfyller kraven på lämplig lokalisering i kombination med bästa möjliga teknik. EI har avslagit ansökan. I avslaget läggs stor vikt vid krav och avsaknaden av adekvat utredning av markkabelalternativet. EI anser att inte på ett tydligt sätt motiverat hur risken för fel eller störning skulle öka vid partiell markförläggning. EI menar vidare att specificerade kostnader för markkabel eller en alternativ dragning runt boendemiljöer inte har redovisats. Sammantaget bedömer EI att inte har visat att en luftledning längs hela sträckan är det bästa alternativet. motsätter sig EI:s beslut. De anser att de tagit fram ett fullgott underlag och att utredningen uppfyller lagkraven för en koncessionsansökan. har därför överklagat beslutet från EI till regeringen. De yrkar i första hand på att regeringen ska ändra EI:s beslut och bevilja nätkoncession för linjerna och i andra hand att regeringen ska återförvisa ärendet till för förnyad handläggning. är det upp till regeringen att avgöra om det underlag som tagits fram uppfyller de lagstiftade kraven på en koncessionsansökan. Beslutet kan bli prejudicerande och därmed påverka dragningen av framtida ledningar i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att öka Svenska kraftnäts transparens och öppenhet kring kostnadsbild och olika teknikval?
fr · H811792 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:792 Åtgärder mot AP-fonderna av (SD) till Statsrådet (MP) Tre AP-fonder äger aktier i kinesiska ZTE, vilket är ett telekombolag som blockerat från den svenska 5G-utbyggnaden, rapporterar SVT. De statliga fonderna äger aktier för miljardbelopp i åtta kinesiska bolag som anser vara ett säkerhetshot, skriver SVT vidare. Sjunde AP-fonden äger aktier i för . Även Första och Andra AP-fonden är delägare i telekombolaget. Sjunde AP-fondens vd säger att säkerhetsskäl inte är en uteslutningsgrund. Finansmarknadsminister (MP) är högst ansvarig för de statliga AP-fonderna. När ställer frågor om AP-fondernas investeringar i kontroversiella kinesiska bolag hänvisar han till AP-fondernas ledning: ”Det där ju frågor som AP-fonderna måste svara på. Det är de som ansvarar för varje investering.” Symtomatiskt för denna regering har varit att så fort vindarna blåser snålt i någon fråga hänvisar man till myndigheter och svär sig fri från allt ansvar. Dock gick det tydligen utmärkt att skärpa lagstiftningen för AP-fonderna för att leva upp till och globala hållbarhetsmål. Det är inte första gången sjunde AP-fonden är i blåsväder. avslöjades att fonden investerat i två cannabisbolag på en snabbt växande drogmarknad i . 4 miljoner pensionssparande svenskar i populära sparformen Såfan blev därmed delägare i cannabisaktier – som dock övriga AP-fonder valt att exkludera av etiska skäl. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet, med hänvisning till att man skärpte lagstiftningen för AP-fonderna genom att utgå från hållbarhetsperspektivet, det vill säga att man ska investera på ett föredömligt sätt, att nu vidta åtgärder för att även säkerhetsskäl ska vara en uteslutningsgrund?
fr · H811793 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:793 Utbyte av fångar och kroppar mellan och av (SD) till Utrikesminister (S) slöts ett avtal mellan och . En av punkterna (nummer 8) i avtalet fastslår att det ska ske ett utbyte av krigsfångar och andra kvarhållna personer samt döda kroppar. I avtalet anges dock inget datum för när detta ska ske. har den azerbajdzjanska sidan fortfarande inte låtit detta ske fullt ut. De azerbajdzjanska myndigheterna säger att utbytet av krigsfångar och andra fångar kommer att äga rum efter avslutad process med utbyte av kroppar. fördröjer man även processen för detta utbyte. utsätts fångarna, enligt uppgifter i både azerbajdzjanska massmedier och på sociala medier, för förnedring och tortyr. Döda kroppar stympas. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att påverka processen med utbyte av fångar och kroppar med tanke på att tar över ordförandeskapet i ?
fr · H811794 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:794 Sändningstillståndets demokratiparagraf av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) En rapartist som kopplas till toppskiktet inom det ökända , vilket gjort sig känt genom en blodig konflikt med konkurrerande Dödspatrullen får nu draghjälp av SVT att sälja sin musik genom en långintervju. Men kritiska frågor lyser med sin frånvaro. Den skattefinansierade public service-aktören kritiseras från flera håll för att vara delaktiga i att försköna gängkriminalitet. har tidigare uppmärksammat 22-åringen, som dömdes för bland annat två fall av grovt vapenbrott till fängelse och . efter villkorlig frigivning häktades han för en brutal avrättning i som polisen misstänkte var en intern uppgörelse, men han släpptes . 22-åringen glorifierar uteslutande i sin musik gängkriminalitet med automatvapen och avrättningar, vilket har genererat tiotals miljoner spelningar på Spotify och Youtube. publicerade SVT en halvtimmeslång intervju i vilken 22-åringen okritiskt får prata om sin musikkarriär. För att ge honom extra draghjälp med marknadsföringen har SVT även klippt in ljud, bilder och låttitlar från musikvideor. Den enda i närheten av kritisk fråga som reportern ställer till 22-åringen är: ”Det låter som du har lämnat det kriminella bakom dig”. Men det är ingenting som artisten vill svara på; i stället sitter han tyst för att sedan yttra ett ”ehh” och ”ehh vad heter det” innan han ber om nästa fråga. I inslagen framhävs bland annat vapenliknande föremål, och klipper SVT in tidigare gängledaren för Shottaz, som avrättades i . SVT:s journalistik ska enligt sändningstillståndet vara saklig och opartisk. Den ska också enligt radio- och tv-lagens demokratiparagraf utgå från ”det demokratiska statsskickets grundidéer, principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet.” finansieras SVT genom en public service-avgift som samlas in via skattsedeln. Att SVT nu okritiskt väljer att lyfta fram en kriminell person med kopplingar till det ökända och försköna kriminaliteten och marknadsföra 22-åringens musik med hyllningar till våldet borde föranleda frågor kring sändningstillståndets demokratiparagraf, som SVT har att förhålla sig till. Det demokratiska statsskicket är tydligt utmanat genom den organiserade brottsligheten i landet. Genom inslaget i SVT sänder man dessutom märkliga signaler till den yngre generationen genom att försköna bilden av våldsromantiserande ghettorappare och gäng. Av denna anledning vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern att det är förenligt med sändningstillståndets demokratiparagraf att försköna bilden av unga kriminella som hotar vårt samhälle, och avser ministern att vidta några åtgärder?
fr · H811795 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:795 Bilden av i utlandet av (SD) till Utrikesminister (S) hantering av covid-19 har väckt stort internationellt intresse. Det har förekommit många fördjupande reportage om och strategi och vägval i internationella medier. Inte sällan har de varit mycket negativa för bilden av . har bland annat i ett reportage i kallats för en ”pariastat”. får den så kallade Sverigebilden sig ytterligare en rejäl törn när , ett av mest sålda och respekterade nyhetsmagasin, granskar hanteringen av äldre i under coronapandemin. Bland annat riktas skarpa anklagelser mot hur människor förvägrats vård som skulle räddat deras liv. Publiceringen har orsakat ett politiskt jordskred i . , ministerpresident och av många tippad som nästa förbundskansler, fördömde hantering av de äldre under en presskonferens tillsammans med förbundskansler , rapporterar Frankfurter Rundschau. Inför pressen varnar Söder för begreppet ”flockimmunitet”. Han menar att det kostar många liv. ”I betalade de äldre priset för detta”, betonade han och förklarade: ”Det handlar om respekt och solidaritet mellan generationerna. Vi är en välfärdsstat, inte ett ego-land.” När , förbundskansler, ombeds förklara regler under lockdown tappar hon tråden helt när hon börjar jämföra med situationen i . Till slut avbryter sig själv med att säga att hon “talat in sig själv i ett litet raseriutbrott” och ber journalisten upprepa frågan, rapporterar Express. Även den tyske socialdemokratiske hälso- och sjukvårdspolitikern , tillika epidemiolog med professur på , har riktat hård kritik mot strategi. I den politiskt och vetenskapligt inriktade talkshowen , ett program med mångmiljonpublik, förklarar han att ”offrar de äldre för att inte stänga kaféer”. I tidigare svar på mina frågor kring den mycket negativa bilden av utomlands, orsakad av regeringens och misslyckande i hanteringen av pandemin, har utrikesministern hänvisat till att ”det är för tidigt att avgöra hur den internationella rapporteringen kommer att påverka Sverigebilden . Vi vet av erfarenhet att den samlade bilden av i andra länder förändras långsamt och baseras på ett bredare perspektiv än enbart medierapportering.” Detta sade hon på svar på min fråga 2019/20:1541. I senare svar på mina frågor 2019/20:1646 och 2019/20:1670 återkommer hon med samma formulering. Hon hävdar dessutom i sina svar att ”det är också viktigt att bemöta oriktiga berättelser om i utlandet”. Men det går inte längre att påstå att mycket negativa bilden av hantering bygger på ”oriktiga berättelser”. har det dessutom gått så pass sedan pandemins utbrott att det heller inte längre går att säga att ”det är för tidigt att avgöra hur den internationella rapporteringen kommer att påverka Sverigebilden ”. Regeringens bristande hantering av krisen och undflyende inställning genom att peka på ”expertmyndigheten” och skylla agerandet på myndigheten har skapat och riskerar nu att cementera en negativ bild av vårt land. Av denna anledning vill jag nu fråga utrikesminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att förändra omvärldens mycket negativa bild av ?
fr · H811796 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:796 Underlag för svar på fråga av (M) till Statsrådet (MP) Under frågestund fick statsrådet en fråga om uppluckringen av gymnasielagen. Statsrådet argumenterade i sitt svar för att fler unga män utan skyddsskäl bör få stanna i , bland annat för att de har studerat här och har hög utbildning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilket underlag och vilka uppgifter bygger statsrådet sitt uttalande på?
fr · H811797 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:797 Ett realistiskt sektorsmål av (KD) till Infrastrukturminister (S) Vi är alla medvetna om behovet av att ställa om infrastrukturen till mer miljövänliga transporter. Vi har också antagit ett väldigt högt mål där vi arbetar för att koldioxidutsläppen inom transportsektorn ska minska . I våra grannländer har man lagt målet vid till 2030, och EU har ett övergripande mål om att koldioxidutsläppen ska minska . är det kvar fram till dess att vårt mål avseende 70 procents minskning inom transportsektorn ska vara genomfört. Allt fler debattörer börjar peka på att detta är ett orealistiskt mål som bygger mer på politisk vilja än på politisk realism i form av faktiska beslut. I senaste inriktningsrapport pekar man på bristerna i beslut samt att denna brist kan resultera i helt orealistiska åtgärder, till exempel ett bränslepris vid pump på per liter. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka konkreta åtgärder tänker ministern vidta för att realisera sektorsmålet om att koldioxidutsläppen från våra transporter till 2030 ska minska ?
fr · H811798 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:798 5G-utbyggnaden av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) 5G-nätets utbyggnad står högt på dagordningen såväl i som i övriga EU och världen. som gått har säkerhetsfrågor och aspekter kopplade till integritet präglat diskussionerna. Flera länder har redan fattat beslut med beaktande av de säkerhetspolitiska aspekterna. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern fått information om eller diskuterat Säkerhetspolisens och Försvarsmaktens yttranden till PTS inför det beslut kring 5G-utbyggnaden som meddelades ?
frs · H812210 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:210 av (M) Asylinvandringen och integrationsförmågan har frågat statsministern om han anser att har en asylinvandring som gör att vi klarar integrationen, och om nej, vilken nivå statsministern menar att asylinvandringen till i sådana fall bör ligga på. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen har genomfört flera strukturellt viktiga förändringar i syfte att förbättra etableringen i arbets- och samhällslivet för de asylsökande som beviljats uppehållstillstånd. Vi har bland annat genomfört insatser som främjar kunskaper om det svenska samhället och den svenska arbetsmarknaden. är också alla landets kommuner skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning. Det bidrar till att underlätta och påskynda etableringen. För att särskilt stärka kvinnors möjlighet till etablering pågår satsningar för att föräldralediga med flera ska fortsätta utveckla sina kunskaper i svenska. Vidare har samhällsorienteringen för nyanlända utökats från minst 60 till minst . Ett nytt regelverk för nyanländas etablering infördes och ska nyanlända kvinnor och män ges möjlighet att delta i ett så kallat intensivår, där deltagare i upp till ett års tid får ta del av insatser som sker parallellt eller i tät följd med högt tempo. har haft ett stort asylmottagande . Trots det har andelen nyanlända kommit i arbete allt snabbare. Under den borgerliga regeringen tog det innan minst hälften av de nyanlända etablerat sig på arbetsmarknaden. Den etableringstiden halverades under förra mandatperioden. har antalet asylsökande i minskat och förväntas bli det lägsta . Som en följd av januariavtalet tillsatte regeringen . Dess betänkande En långsiktigt hållbar migrationspolitik har skickats ut på remiss och en permanent ordning ska vara på plats när den tillfälliga lagen löper ut. Jag välkomnar en bred uppslutning i för de förslag som regeringen kommer att lägga fram.
frs · H812263 · 2020-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:263 av (M) och 2020/21:264 av (M) har ställt frågor till mig om och flygplatsutredningen. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Spridningen av det nya coronaviruset och sjukdomen covid-19 har påverkat flygresandet dramatiskt och flygtrafiken har minskat kraftigt. Redan innan det såg vi ett minskat flygande. Vi befinner oss i ett läge där framtidsutsikterna är osäkra och både minskat flygande och covid-19 påverkar flygmarknaden både . Som jag tidigare nämnt för i svaret på fråga 2019/20:496 så är avslutat . Hanteringen av arbete är inte klar. Som jag också tidigare nämnt för i svaret på fråga 2019/20:899 så pågår inom (Infrastrukturdepartementet) ett arbete med en översyn av statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga regionala flygplatser och av flyglinjer med allmän trafikplikt. Situationen med anledning av den pågående pandemin och det minskade flygandet måste analyseras och beaktas i det fortsatta arbetet.
frs · H812264 · 2020-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:263 av (M) och 2020/21:264 av (M) har ställt frågor till mig om och flygplatsutredningen. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Spridningen av det nya coronaviruset och sjukdomen covid-19 har påverkat flygresandet dramatiskt och flygtrafiken har minskat kraftigt. Redan innan det såg vi ett minskat flygande. Vi befinner oss i ett läge där framtidsutsikterna är osäkra och både minskat flygande och covid-19 påverkar flygmarknaden både . Som jag tidigare nämnt för i svaret på fråga 2019/20:496 så är avslutat . Hanteringen av arbete är inte klar. Som jag också tidigare nämnt för i svaret på fråga 2019/20:899 så pågår inom (Infrastrukturdepartementet) ett arbete med en översyn av statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga regionala flygplatser och av flyglinjer med allmän trafikplikt. Situationen med anledning av den pågående pandemin och det minskade flygandet måste analyseras och beaktas i det fortsatta arbetet.
frs · H812270 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:270 av (V) Stöd till gränsregionen mot har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att stödja gränsregionen mot med riktade insatser för att klara arbetstillfällen, goda levnadsförhållanden och en stark relation med . Spridningen av det nya coronaviruset innebär en fara för liv och hälsa. Återigen ökar spridningen i samhället, såväl i och som globalt, med fortsatt omfattande konsekvenser för stora delar av samhället. Många företag och företagare är i hög utsträckning drabbade. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder som syftar till att mildra konsekvenserna för sysselsättning och företag, bland annat omställningsstöd, stöd vid korttidsarbete samt tillfälligt sänkta arbetsgivar- och egenavgifter. är i kontakt med bland andra och för en dialog om hur staten kan stödja arbetet för att hantera konsekvenserna av den minskade gränshandeln. Arbetsförmedlingen och deltar i arbetet utifrån sina respektive uppdrag. Arbetet samordnas av och i . Det är viktigt att lyfta fram regionens roll i detta sammanhang eftersom de leder och utvecklar det regionala tillväxtarbetet. Regeringen fördelar för regionala tillväxtåtgärder, som ska finansiera insatser utifrån respektive regions utmaningar och prioriteringar. har tilldelats för regionala tillväxtåtgärder. Det är medel som, tillsammans med medel från bland annat Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden, kan användas för att stödja företagens utveckling och individers omställning i gränsregionen mot . finns det branscher som börjar återhämta sig medan andra branscher fortfarande har det mycket besvärligt. Det senare gäller handeln vid gränsen mot . Regeringen är väl medveten om svårigheterna som de norska inreserestriktionerna orsakar för svenska företag och följer frågan nära. Restriktionerna riskerar att få negativ inverkan på tilliten och gemenskapen i de svenska och norska gränsregionerna. Min kollega utrikeshandelsminister och minister med ansvar för nordiska frågor har en nära dialog med sina norska motparter om vad som kan göras för att förbättra situationen längs den svensk-norska gränsen.
frs · H812271 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:271 av (M) Weserdomen har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att få till justeringar med anledning av den praxis som har blivit följden av Weserdomen. Huvuddelen av de vattendrag, sjöar och kustvatten som omfattas av kraven enligt EU:s ramdirektiv för vatten når inte den kvalitet de ska ha. Inte heller de av beslutade vattenrelaterade nationella miljökvalitetsmålen nås . Många vatten är fortfarande övergödda, har förhöjda halter av miljögifter och är påverkade fysiskt, t.ex. av dammar som gör att fisk inte kan vandra fritt. Om ska kunna nå direktivets mål och säkerställa en framtida tillgång till vatten av rätt kvalitet och kvantitet behöver vi fortsätta arbeta med återställande och skydd av våra vatten. är det viktigt att vi säkerställer att vattenförvaltningens regelverk utformas så att rätt åtgärd vidtas på rätt plats. Miljörelaterade, ekonomiska och sociala aspekter av hållbar utveckling behöver alla beaktas och integreras i det arbetet. De möjligheter som följer av att ställa mindre långtgående krav till förmån för samhällsnyttiga verksamheter ska enligt vattenförvaltningsförordningen (2004:660) utnyttjas fullt ut vid meddelande av miljökvalitetsnormer. Verksamheter som negativt påverkar vatten ska inte behöva vidta längre gående skyddsåtgärder eller begränsningar än vad som är nödvändigt för att målen ska nås. Weserdomen innebär ett klargörande av medlemsstaternas skyldighet att se till att rätt kvalitet på vattenmiljön kan uppfyllas. Jag håller inte med i frågeställarens påstående att Weserdomen skulle ställa till stora problem och utgöra ett hinder för anläggningar som planerar att göra ändringar i verksamheten. Regeringen följer noga rättstillämpningen efter Weserdomen och har inte iakttagit en sådan utveckling. För att kunna uppnå en tillfredsställande vattenkvalitet behöver alla påverkanskällor bidra och de mest effektiva åtgärderna genomföras. Det innebär att om de åtgärdsprogram som har beslutats av vattenmyndigheterna genomförs och åtgärder vidtas av alla typer av verksamheter och påverkanskällor, såväl punktkällor som diffusa utsläpp, i enlighet med åtgärdsprogrammen, skapas utsläppsutrymme även för nytillkommande och expanderande verksamheter. För att främja utvecklingen av hållbara företag och verksamheter behöver därför åtgärdsprogrammen genomföras fullt ut. Regeringen har arbetat aktivt med frågan om säkerställande av att vattenförvaltningen bedrivs på bästa sätt och att de krav som följer av direktivet återspeglas i svensk författning.