ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812224 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:224 av (M) Översyn av reglerna för biotopskyddet har frågat landsbygdsministern om statsrådet avser att se över lagar och regler för biotopskyddet för att underlätta för landets lantbrukare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Biotopskyddet i syftar till att bevara värdefulla natur- och kulturmiljöer. Odlingsrösen i jordbruksmark utgör en biotop som skyddas genom det generella biotopskyddet. Odlingsrösen kan vara viktiga som livsmiljö för många arter som är knutna till odlingslandskapet. Äldre stenrösen utgör ofta kulturhistoriska spår från tidigare jordbruksverksamhet där stenarna avlägsnats från den odlade marken för att underlätta brukandet. Stenarna har lagts på närliggande mark som inte odlats och sedan lämnats kvar. Riklig förekomst av sten i vissa jordar är även ett problem för brukarna och det kan finnas skäl att ta bort dem för att kunna bedriva jordbruk på ett rationellt sätt. Regeringen anser att biotopskyddet är väsentligt för att bevara viktiga inslag av småbiotoper samt natur- och kulturmiljövärden i stort i ett odlingslandskap som i en allt större utsträckning blir mindre variationsrikt och där arter riskerar att försvinna. I den nationella Rödlistan som presenterades redovisas att av alla rödlistade arter är knutna till odlingslandskapet. För merparten av dessa arter är odlingslandskapet särskilt viktig som livsmiljö. har tagit fram en vägledning för tillämpningen av biotopskyddet för odlingsrösen i jordbruksmark. I sin bedömning av hur biotopskyddet bör tillämpas anger myndigheten att stentippar från senare tid som består av stenar med ursprung i jordbruksdriften i normalfallet inte omfattas av skyddet för odlingsrösen förrän det har gått en stensamling började läggas upp på platsen. Om en brukare lägger upp plocksten från åkern bör denne således normalt ha på sig att ta hand om stenen innan skyddet inträder. Den brukare som av någon anledning inte haft möjligheten att ta bort sin stensamling kan dessutom vända sig till för att söka dispens från biotopskyddet för odlingsrösen. Med den regeländring i som trädde i kraft kan åtgärder som underlättar för jordbruksverksamhet utgöra särskilt skäl för dispens. analys visar att – ökade antalet beviljade dispenser där jordbruksverksamhet angivits som skäl. Jag kan försäkra om att regeringen kommer fortsätta att följa utvecklingen för det generella biotopskyddet och möjligheterna att bedriva ett hållbart jordbruk, vilket också är i linje med det övergripande målet för livsmedelsstrategin om en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen i landet ökar.
frs · H812225 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:225 av (M) Tillsättning av utredning om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker har frågat mig när gårdsförsäljningsutredningen kommer att tillsättas, och när den beräknas vara klar. Som en följd av januariavtalet ska en utredning om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker tillsättas. En förutsättning för att utredaren ska lägga fram förslag om gårdsförsäljning är att Systembolagets monopol säkras. Även har tillkännagett att regeringen, under förutsättning att Systembolagets detaljhandelsmonopol kan upprätthållas, bör verka för en lagstiftning som möjliggör gårdsförsäljning i begränsad utsträckning Regeringen avser att tillsätta en utredning om gårdsförsäljning . Frågan bereds inom . När regeringen har beslutat om kommittédirektiv och utredare kommer detta att offentliggöras.
frs · H812226 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:226 av (M) Reformering av strandskyddet har frågat mig om det i enlighet med den tidsram som anges i januariavtalet kommer att lämnas en proposition om strandskyddet och om nya strandskyddsregler kommer att börja gälla . Regeringens avsikt är att följa den tidsram som anges i januariavtalet och som innebär att en proposition lämnas och att nya regler träder ikraft .
frs · H812227 · 2020-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:227 av (M) kontrollavgifter har frågat mig vad jag avser att göra för att effektivisera arbete och för att sänka kontrollavgifterna. De avgifter som hänvisar till rör kontroll av drygt 1 000 livsmedelsföretag, till exempel stycknings- och charkanläggningar, fiskproduktanläggningar, äggpackerier och mejerier. Dessa livsmedelsföretag har haft en avgift som inte täckt de faktiska kostnaderna för kontrollen, vilket nu har korrigerat. Därför höjdes också timtaxan från . Hur mycket ett företag betalar i årlig kontrollavgift varierar och baseras bland annat på hur stort behovet av kontroll är. Det är möjligt för livsmedelsföretagen att påverka den årliga avgiften. Genom den så kallade erfarenhetsklassningen kan företag som följer lagstiftningen få en minskning av antalet kontrolltimmar vilket ger en lägre årlig avgift. I en nyligen beslutad proposition som syftar till att anpassa svensk lagstiftning till den nya EU-förordningen om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet i livsmedelskedjan gör regeringen bedömningen att obligatorisk efterhandsdebitering bör införas för avgifter inom livsmedelskontrollen. Det innebär bland annat att livsmedelsföretagen ska betala en kontrollavgift efter genomförda kontrollbesök i stället för en årlig avgift i början av varje kalenderår som är fallet. Den årliga avgiften har företagen fått betala oavsett om kontrollmyndigheten kontrollerat verksamheten eller inte. Med efterhandsdebitering blir det tydligare för företagen vad de betalar för och det bidrar till att företagen upplever systemet som mer rättvist. Jag kommer att följa upp denna fråga, bland annat i den löpande dialogen med myndigheten. Ur mitt perspektiv är det angeläget att bedriver sin kontrollverksamhet på ett kostnadseffektivt, likvärdigt och ändamålsenligt sätt. Det är viktigt för att uppnå livsmedelsstrategins målsättningar med en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning samt bidra till en hållbar utveckling i hela landet.
frs · H812228 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:228 av (M) Ökat skydd mot kriminella och bostadsinbrott har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska risken för rån och överfall i hemmet genom att ge alla medborgare rätten att slippa finnas med på olika söktjänster med exempelvis namn, ålder, antal personer i hushållet och storlek på bostad. Äldre personer är mot bakgrund av sin ålder generellt sett särskilt sårbara och löper ökad risk att utsättas för vissa typer av brott. Jag ser allvarligt på den cyniska brottslighet som riktas mot äldre, och särskilt när brotten begås i deras eget hem. Regeringen anser att den kränkning som det innebär att bli bestulen i sin bostad eller ett annat liknande boende bör beaktas i större utsträckning än . Regeringen har därför i en lagrådsremiss föreslagit ett nytt brott med beteckningen inbrottsstöld med en straffskala på fängelse i lägst ett och högst . Regeringen genomför omfattande satsningar på . Vid utgången av juni var vi halvvägs mot målet om 10 000 fler polisanställda till 2024. Vid har dessutom särskilda resurser avdelats genom den s.k. Circa-gruppen som arbetar nationellt för att förhindra och utreda brott som riktas mot äldre. Äldre är också en prioriterad målgrupp för det brottsförebyggande arbete som nationella bedrägericentrum bedriver. Frågan var gränsen ska gå för vad som ska vara tillåtet att publicera på internet inrymmer ofta svåra avvägningar mellan yttrandefriheten och skyddet för den personliga integriteten. Yttrandefriheten är en förutsättning för den fria åsiktsbildningen och därför en av demokratins hörnstenar. Den har haft ett starkt skydd i . Många av de etablerade söktjänsterna har s.k. utgivningsbevis – eller frivilligt grundlagsskydd – för sin verksamhet. Det innebär att databasen med söktjänsten skyddas av yttrandefrihetsgrundlagen, vilket i sin tur innebär att begränsningar i vad som får publiceras måste ha stöd i den grundlagen. Syftet med det frivilliga grundlagsskyddet är att yttrandefrihetsgrundlagens starka skydd för yttrandefriheten ska kunna sträckas ut så att det omfattar även andra aktörer än traditionella massmedieföretag när de använder internet för masskommunikation. Verksamheter som tillhandahåller söktjänster som offentliggör känsliga personuppgifter om t.ex. hälsa och politiska åsikter har emellertid ansetts innebära särskilda risker för den personliga integriteten. Därför har grundlagsändringar genomförts för att kunna ingripa mot sådana verksamheter. Vidare har tryck- och yttrandefrihetskommitté föreslagit grundlagsändringar som ska göra det möjligt att ingripa mot vissa verksamheter som publicerar bl.a. personuppgifter om lagöverträdelser. Jag har stor förståelse för den frustration och känsla av utsatthet som publiceringar av personuppgifter på internet kan medföra. måste det beaktas att förstärkningar av integritetsskyddet på det här området skulle kräva inskränkningar i den grundlagsskyddade yttrandefriheten. Jag inväntar nu de synpunkter som kan komma på det förslag som presenterats av tryck- och yttrandefrihetskommitté.
frs · H812229 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:229 av CarinaStåhl (SD) Missförhållandea på LSS-boenden har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa trygghet och tillit på LSS-boenden och komma tillrätta med de missförhållanden som uppenbart råder på många LSS-boenden. Inledningsvis vill jag betona att jag blir fruktansvärt illa berörd av uppgifter om att det förekommer missförhållanden på LSS-boenden. LSS-lagen är tydlig: Verksamhet på LSS-boenden ska bygga på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Personer som bor i något av landets LSS-boenden ska känna trygghet och frihet. Personalen ska ge ett gott stöd, en god service och omvårdnad och om våld förekommer är det inte bara oacceptabelt utan olagligt. Kommunerna har ett ansvar att systematiskt och fortlöpande följa upp kvaliteten i LSS-verksamheten. innebär att anställda i dessa verksamheter och i verksamheter är skyldiga att rapportera missförhållanden och påtagliga risker för missförhållanden. Det är viktigt att kommuner och privata utförare faktiskt använder sig av , det är därför den finns. Inspektionen för vård och omsorg () har prioriterat tillsyn av boendemiljön på LSS-boenden – 2020. I tillsynen har det framkommit att det finns brister på flera LSS-boenden, bland annat vad gäller personalens kunskap om olika typer av funktionsnedsättningar och vad den enskilde behöver. Regeringen har med anledning av IVO:s iakttagelse, samt LSS -utredningens slutsatser gett i uppdrag att se över kompetensen hos personal som arbetar på LSS-boenden. De ska bland annat undersöka om brister i kompetens och bemanning påverkar risken för tvångs- och begränsningsåtgärder. Uppdraget ska göras i samarbete med Inspektionen för vård och omsorg () och i dialog med Kommuner och Regioner (SKR) och rapporteras till regeringen . Om kartläggning och analys visar på brister i kompetensen ska de lämna en beskrivning av lämpliga åtgärder. Det blir ett viktigt beredningsunderlag för att bedöma om och i så fall vilka åtgärder som kan vidtas. har jag en dialog med om tillsynen av LSS boenden och hur deras iakttagelser kan återföras till kommunerna och vad de gör för att missförhållanden som finns ska upphöra.
frs · H812230 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:230 av (SD) Utdrag ur belastningsregistret vid nyanställning på LSS-boenden har frågat mig om jag instämmer i att det är orimligt att tidigare brottsdömda får jobba i verksamhet med människor som befinner sig i en utsatt situation och om jag därför också är beredd att utöka lagen om registerkontroll för att öka tryggheten. Det som framkommer i Uppdrag gransknings reportage gör mig både ledsen och arg. Personer som bor i något av landets LSS-boenden ska känna trygghet och frihet, allt annat är oacceptabelt. All verksamhet som bedrivs enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ska vara av god kvalitet och grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Personalen ska vara lämplig och ha den utbildning som krävs. Eventuella missförhållanden ska anmälas. Inspektionen för vård och omsorg () utövar tillsyn. Obligatorisk belastningsregisterkontroll av personer som utför LSS-insatser åt barn infördes (prop. 2009/10:176). Den dåvarande regeringen var dock inte beredd att föreslå en obligatorisk kontroll av personer som utför LSS-insatser åt vuxna, eftersom bestämmelser om belastningsregisterkontroll bör införas med stor restriktivitet. Utdrag ur belastningsregistret kan ändå hämtas in i vissa situationer, bland annat av myndigheter och enskilda som anställer personal inom viss vård och av i ärenden om tillstånd att bedriva verksamhet enligt LSS. Kontroller kan alltså göras i vissa fall. 2018 tillsatte regeringen en utredning för att bl.a. ta ställning till om det fanns behov av ett utökat författningsstöd för arbetsgivare att kunna göra belastningsregisterkontroll inom vård- och omsorgsverksamheter som utför insatser åt äldre personer och personer med funktionsnedsättning. överlämnade utredaren betänkandet Belastningsregisterkontroll i arbetslivet – behovet av utökat författningsstöd (SOU 2019:19) till arbetsmarknadsministern. I det föreslås bl.a. att den som bedriver särskilt boende enligt LSS ska kunna ta del av belastningsregisterutdrag för att kontrollera om den som erbjuds arbete är dömd för vissa särskilda brott. Detta betänkande bereds i . Det är viktigt att komma ihåg att utdrag ur belastningsregistret bara är ett komplement som aldrig kan ersätta en ordentlig bakgrundskontroll av en arbetssökande. Oavsett om man har tillgång till belastningsregistret eller ej har varje verksamhetsutövare ett ansvar för att personalen är lämplig och att verksamheten bedrivs på ett tryggt och säkert sätt, så att riskerna för missförhållanden minimeras. Frågan om trygghet för personer som omfattas av LSS är mycket viktig för regeringen och jag avser att följa frågan noggrant.
frs · H812231 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:231 av (V) Rivningar och konfiskeringar av EU-finansierat bistånd på har frågat mig hur jag och regeringen samarbetar med EU och de övriga medlemmarna i () för att förmå att sluta förstöra och beslagta bistånd och för att säkra kompensation för förstört och beslagtaget bistånd, inklusive eventuellt avdrag för summan för bilateralt stöd från EU till . har varit medlem av WBPC sedan det grundades i syfte att tillgodose ett grundläggande humanitärt skydd för palestinier på , inklusive östra . Det sker genom att givarna i konsortiet –, nio av EU:s medlemsländer och – gemensamt finansierar sjukvårdsinrättningar, skolor och annan infrastruktur. har genom sitt generalkonsulat i samordningsansvar för WBPC. WBPC agerar i förebyggande syfte för att motverka att förstör eller beslagtar de humanitära strukturer som finansierats. Vad gäller den rivningshotade skolan i nära i område C på som nämner i sin fråga genomförde och andra länder en gemensam demarche för att begära att inte skulle gå vidare med rivningen. WBPC-givarna besökte också skolan . I de fall demoleringar, trots förebyggande insatser, genomförs reagerar konsortiet samfällt i förhållande till israeliska myndigheter. Det sker i form av gemensamma brev och demarcher där krav ställs på att antingen återställer strukturerna eller lämnar kompensation. har samtliga krav på återställande eller kompensation avvisats av de israeliska myndigheterna. Jag delar upprördhet över det ökande antalet rivningar och konfiskeringar av humanitära strukturer på . hotas ett femtiotal skolor i område C och östra av rivning. Det är tydligt att agerande inte lever upp till de krav som internationell rätt ställer på en ockupationsmakt, såsom förbudet mot att riva eller förstöra egendom, inklusive skolor, utom i de fall då dylik förstörelse är absolut nödvändig med hänsyn till militära operationer. Regeringen, liksom övriga EU, är övertygad om att tvåstatslösningen är det enda långsiktigt hållbara alternativet för en varaktig och rättvis fred för israeler och palestinier. Regeringen är tydlig med vikten av att båda parter respekterar internationell rätt och mänskliga rättigheter i syfte att uppnå en hållbar tvåstatslösning på fredlig väg. och andra givare behöver upprätthålla stödet till humanitära och utvecklingsinsatser på , som vi fortsätter att motverka folkrättsstridiga demoleringar, i syfte att få till stånd en förändring.
frs · H812232 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:232 av (M) bistånd till har frågat mig om jag avser ta initiativ till att frysa, minska eller förändra biståndet till givet den oroande utvecklingen vad gäller mänskliga rättigheter. Regeringen ser med stor oro på den negativa utvecklingen i vad gäller respekten för de mänskliga rättigheterna och ett krympande demokratiskt utrymme. Medborgerliga och politiska rättigheter som yttrandefrihet, mötes- och föreningsfrihet är under hård press. Lagstiftningen har blivit alltmer repressiv vilket fått påtagligt negativa konsekvenser för såväl medier, politiska partier som civilsamhälle, inte minst inför president- och parlamentsvalen. I vår dialog med företrädare för tanzaniska regeringen framför vi tydligt oro över utvecklingen i landet och framhäver vikten av fria och rättvisa val och respekt för de mänskliga rättigheterna. Under min resa till hade jag en rak diskussion om detta med president . senast upprepade jag min oro över utvecklingen under mitt möte med ambassadör till . Regeringen kommer fortsätta att tydligt framföra vikten av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter till företrädare för den tanzaniska regeringen. I och med antagandet av en ny strategi för utvecklingssamarbete med sänktes det årliga stödet jämfört med den föregående strategin. Sänkningen gjordes mot bakgrund av den negativa demokratiska utvecklingen vi ser i landet och är en effekt av att regeringen beslutade att arbeta mer selektivt med den tanzaniska staten, som stödet till organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter och som vill utveckla demokratin och motverka den negativa utvecklingen i landet stärktes. anpassar kontinuerligt sitt agerande i landet utifrån förändringar i den lokala kontexten. Vi utvärderar löpande vilka insatser och samarbetspartners som har störst möjlighet att påverka utvecklingen positivt och bidra till att människor i fattigdom och förtryck kan förbättra sina levnadsvillkor. Det arbetet fortsätter och utvecklingen i samband med valen kommer att vara en del i bedömningarna som görs framöver.
frs · H812233 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:233 av (M) Beslut om slutförvar av kärnavfall har frågat mig om jag avser att agera för att regeringen ska fatta ett snabbt beslut i frågan om slutförvaring och när i så fall ett sådant beslut kan tas. Inledningsvis vill jag framföra att regeringen välkomnar kommuns beslut att tillstyrka ett slutförvar i kommunen. Frågan om slutförvaring av använt kärnbränsle är emellertid en komplex och viktig fråga som regeringen behöver bedöma noggrant. Svensk Kärnbränslehantering AB:s (SKB) ansökan om tillstånd till anläggningar i ett sammanhängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall bereds därför fortsatt inom . SKB:s ansökan prövas enligt både och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Prövningen i de båda ärendena hanteras samlat. Frågan om slutförvaret av använt kärnbränsle är det största miljöärendet i någonsin och det finns fortfarande frågor kvar som behöver belysas ytterligare innan regeringen kan fatta ett beslut. Det går inte att bedöma när ärendet kommer att avgöras men arbetet är prioriterat och bedrivs så skyndsamt som möjligt.
frs · H812234 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:234 av (M) har frågat mig om jag i mitt skriftliga svar vill informera om den schweiziska hanteringen av ett svenskt företag som påverkar relationen mellan våra båda stater, eller om jag på annat sätt vill hålla informerad i ärendet. refererar till mitt svar på hans fråga 2020/21:123 om förbindelser med . Jag konstaterar där att våra länder i grunden har goda och djupa relationer, men att vi ställt in ett högnivåbesök från mot bakgrund av kvarstående oklarheter när det gäller hanteringen av ett svenskt företag. Ärendets natur är sådan att jag i detta svar av skäl kopplade till sekretess inte kan gå in på detaljerna om hantering av företaget.
frs · H812235 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:235 av (SD) Åtgärder mot matchfixning. har frågat mig om jag kommer att göra förändringar i Spelinspektionens regleringsbrev för att säkerställa att myndigheten kan bedriva ett effektivt arbete mot matchfixning och vilka åtgärder som i övrigt kommer att vidtas för att intensifiera detta arbetet. Manipulation av resultat inom sport, s.k. matchfixning, är ett allvarligt hot mot idrotten och en fråga som regeringen tar på största allvar. Att motverka matchfixning handlar utöver skyddet av idrottens integritet bland annat också om att förhindra att spel missbrukas för kriminell verksamhet och att upprätthålla ett starkt konsumentskydd på spelmarknaden. I samband med omregleringen av spelmarknaden togs viktiga steg i arbetet med att motverka matchfixning. En ny brottsrubricering, spelfusk, infördes och straffskalan skärptes. Nya krav infördes för spelbolagen att ha rutiner mot matchfixning. Vid Spelinspektionen inrättades ett råd mot matchfixning för att främja strategisk och operativ samverkan mellan berörda aktörer. Myndigheten gavs också en uttrycklig uppgift i instruktionen att motverka förekomsten av matchfixning. Det finns vadhållning på den svenska spelmarknaden som medför en oacceptabel risk för matchfixning, och som är oförenlig med en sund och säker spelmarknad. Sådan vadhållning kan också vara problematisk utifrån de spelpolitiska målen om att det ska råda hög säkerhet i spelen och att spel om pengar inte ska kunna missbrukas för kriminell verksamhet. Det är viktigt att spelmarknaden är sund vilket är ett av målen med omregleringen. Ytterligare steg togs därför när Spelinspektionen , efter samråd med framför allt idrottsrörelsen, införde begränsningar av vilka typer av vadhållningsobjekt som ska vara tillåtna på spelmarknaden. Dessa begränsningar kommer att gälla . Jag välkomnar idrottsrörelsens och andra aktörers engagemang i denna mycket viktiga fråga och förväntar mig att alla berörda myndigheter agerar för att använda de verktyg som finns. Samhället behöver stå enat och arbeta tillsammans mot matchfixning. Jag följer denna fråga noga och regeringen kommer att överväga behovet av ytterligare åtgärder.
frs · H812236 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:236 av (V) Höjd åldersgräns för vattenskoter har frågat mig om jag avser höja åldersgränsen för att få framföra vattenskoter till . Transportstyrelsen lämnade sin rapport om utbildning och obligatoriskt förarbevis för att få framföra vattenskoter . Rapporten bereds nu i och kommer att skickas ut på sedvanlig remiss där möjlighet ska ges till civilsamhälle, organisationer och företag att inkomma med synpunkter. Det är därför för tidigt att ta ställning till huruvida åldersgränsen för att få framföra vattenskoter ska komma att ändras.
frs · H812237 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:237 av (V) Skattebefriade elbussar har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att elbussar kan befrias från energiskatt. Elbussar är ett exempel på ny teknik som är dyrare att investera i än konventionell teknik, men billigare att använda än konventionella bussar. Elbusspremien och Klimatklivet är båda investeringsstöd för ny teknik. Regeringen anser att ett riktat investeringsstöd såsom elbusspremien, vilket subventionerar kostnaden för inköpet av den nyare tekniken, är ett mer lämpligt styrmedel i detta fall än ett slopande av elskatten.