ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7121772 · 2020-07-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1772 av Boriana (M) Blyhagelammunition vid våtmarker Boriana har frågat mig hur jag och regeringen ställer oss till EU:s förslag om förbud mot blyhagel. Bly är på grund av sin giftighet ett av de farligaste ämnen vi känner till, både för människors hälsa och miljön. Bly är reproduktionstoxiskt, skadar nervsystemet, våra inre organ och misstänks kunna orsaka cancer. och barn, i synnerhet barn som ammas, är extra känsliga. Bly är mycket giftigt för den akvatiska miljön. Eftersom bly är ett grundämne bryts det inte ner, utan finns kvar. Bly är ett så kallat tröskellöst ämne. Det innebär att det inte finns någon säker nivå för exponering för bly. Att bly ska fasas ut har varit en svensk målsättning . Det är en del av miljökvalitetsmålet giftfri miljö. Det slogs fast i proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag. I finns ett förbud mot blyhagel för jakt i våtmark och sportskytte. I de flesta EU-länder finns det begränsningar för användning av blyhagel i våtmarksområden. De länder som har infört totalförbud mot blyhagel uppger att det fungerar bra där. Reachförordningen reglerar kemiska ämnen i sig, i blandningar och i vissa fall vid förekomst i varor. Ammunition är en vara och därför kan dess kemiska innehåll regleras i Reachförordningen om det bedöms vara angeläget ur ett riskminskningsperspektiv och om det finns lämpliga alternativ. Kommissionen har gett Echa i uppdrag att ta fram ett förslag till begränsning av bly i hagel för jakt i våtmarksområden. Syftet med förslaget är att begränsa användningen av bly eftersom det finns alternativ som är bättre för människors hälsa och miljön. Den föreslagna begränsningen använder sig av Ramsarkonventionens definition av våtmark. Det är den enda överenskomna enhetliga definition av begreppet våtmark som finns. har ratificerat konventionen. Begränsningen bedöms kunna förhindra att bly sprids i våtmark inom EU, vilket skulle kunna förhindra cirka en miljon sjöfåglars död . Det gäller fåglar som förgiftas och dör till följd av att de har ätit blyhagel som ligger kvar i mark och sjöbottnar. Till det kommer sekundärförgiftning av rovdjur och asätare samt risker för människor som äter blyförgiftat kött. I processen med att ta fram förslag till EU-gemensam begränsning granskas underlagen av två olika vetenskapliga kommittéer, en för riskbedömning och en för analys av samhällsekonomiska konsekvenser. Ledamöterna i dessa kommittéer är invalda på personliga meriter och kompetens. I framtagandet av förslag till användningsbegränsningar inom EU görs alltid en gedigen samhällsekonomisk avvägning, där ingår bland annat en genomgång av alternativ och ekonomiska avvägningar görs. Omröstningar i sker alltid på instruktion från regeringen. Den svenska representanten hade instruktion från regeringen att rösta för ett förbud. Omröstningen drogs tillbaka av kommissionen innan den avslutades. Hur kommissionen nu avser att gå vidare har man ännu inte informerat medlemsstaterna om.
frs · H7121773 · 2020-07-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1698 av (M) Stöd till flygplatsen i , fråga 2019/20:1742 av (M) Stöd till landets flygplatser, fråga 2019/20:1747 av (SD) Stöd till regionala flygplatser, fråga 2019/20:1773 av Boriana (M) Stöd till flygplatsen har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att direkt ge någon form av riktat stöd till flygplatsen i . har även frågat mig om det finns några planer från min sida att komplettera beslutet om stöd till landets flygplatser. har frågat om jag avser att säkerställa att samtliga av de drabbade regionala flygplatserna får ta del av stöd. Boriana har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att stödet ska fördelas till alla regionala flygplatser som är hårt drabbade av krisen och inte bara till flygplatser som varit mottagare av statligt stöd Jag väljer att besvara de fyra frågorna i ett sammanhang. Spridningen av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har inneburit kraftigt reducerad flygtrafik. Detta är en tydlig konsekvens av att smittspridningen ska minska i samhället. Som en följd av detta har också ekonomin för flygplatserna i påverkats. har efter förslag från regeringen höjt det generella statsbidraget till kommuner och regioner med , varav utgör ett permanent tillskott. Kommunerna kan bland annat använda dessa medel till sina flygplatser. Enligt förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur kan länsplanerna omfatta bidrag för icke-statliga flygplatser, som bedöms vara strategiskt viktiga för regionen. Det är respektive region som gör en sådan bedömning. Regeringen har , i extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning coronaviruset (prop. 2019/20:187), föreslagit att ett tillfälligt statligt driftsstöd om ska kunna ges till regionala flygplatser. Den extra kompensation till regionala flygplatser – som ställt sig bakom – utgår från de statsbidrag som kommuner erhöll 2019 för att täcka driftsunderskott. Ägare av såväl icke statliga flygplatser som statliga flygplatser har även möjlighet att använda sig av generella statliga åtgärder med anledning av det nya coronaviruset, t.ex. statligt stöd vid korttidspermitteringar. är ett land med långa avstånd och som är glest befolkat. Det innebär att flyget har en viktig roll i transportsystemet när det gäller resor och transporter över långa avstånd. har flyget en betydande miljö- och klimatpåverkan som ska minska. Flyget, liksom övriga trafikslag, ska bidra till målet om att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Flyget är en del av transportsystemet vilket innebär att flyget måste utvecklas i samverkan med övriga trafikslag för att skapa ett effektivt och hållbart transportsystem. Regeringen har gjort extrainsatser ekonomiskt för att hjälpa de regionala flygplatserna när pandemin har resulterat i att i princip allt flyg har stått stilla. Jag följer den fortsatta utvecklingen noga.
frs · H7121775 · 2020-07-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1775 av (M) Bilden av utomlands och fråga 2019/20:1801 av (SD) Synen på utomlands har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att motverka den eventuella skada tillfogas genom att bilden av i utlandet påverkas av vad som beskrivs som en misslyckad pandemihantering, nu senast genom ett uppmärksammat inlägg i . har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag vidtar för att vända den negativa utvecklingen när det gäller synen på utomlands. Det framgår tydligt av Svenska Institutets rapporter att den internationella mediebilden av hantering av Covid-19 innehåller både positiva och negativa inslag. Det är dock för tidigt att dra några slutsatser kring hur denna rapportering påverkar Sverigebilden. UD och utlandsmyndigheterna har återkommande beskrivit den svenska strategin i internationella medier och förklarat våra förutsättningar och traditioner i arbetet med folkhälsa och smittskydd. Regeringen och myndigheterna arbetar systematiskt och långsiktigt för att sprida en korrekt, relevant och rättvisande bild av i utlandet. Genom att vara öppna, tillgängliga och redogöra sakligt för hantering, bidrar vi bäst till att motverka att missförstånd eller felaktig information kring hantering sprids.
frs · H7121776 · 2020-07-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1776 av (SD) påstådda brott mot folkrätten har frågat mig på vad jag, mot bakgrund av och det folkrättsliga beslut som då fattades, baserar mina uttalanden om att förestående annektering av är ett brott mot folkrätten. har ställt samma fråga till utrikesminister . Vad gäller min och regeringens inställning hänvisar jag därför till det svar på fråga 2019/20:1739 som överlämnades till .
frs · H7121777 · 2020-07-24 00:00:00 — var på fråga 2019/20:1777 av (M) tillsynsavgifter och fråga 2019/20:1803 av (C) höjda avgifter har frågat mig om jag avser att vidta några initiativ med anledning av kraftigt höjda tillsynsavgifter. har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra utslagning av småskaliga livsmedelsproducenter på grund av höjda avgifter. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. De avgifter som och hänvisar till rör kontroll av drygt 1 000 livsmedelsföretag, till exempel stycknings- och charkanläggningar, fiskproduktanläggningar, äggpackerier och mejerier samt vin- och sprittillverkare. Dessa livsmedelsföretag har haft en avgift som inte täckt de faktiska kostnaderna för kontrollen, vilket nu har korrigerat. Därför höjdes också timtaxan från . Hur mycket ett företag betalar i årlig kontrollavgift är olika och baseras bland annat på hur stort behovet av kontroll är. För livsmedelsföretagen är det möjligt att påverka den årliga avgiften. Genom den så kallade erfarenhetsklassningen kan företag som följer lagstiftningen få minskat antal kontrolltimmar vilket ger en lägre årlig avgift. I en nyligen beslutad lagrådsremiss som syftar till att anpassa svensk lagstiftning till den nya EU-förordningen om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet i livsmedelskedjan föreslår regeringen att obligatorisk efterhandsdebitering bör införas för avgifter inom livsmedelskontrollen. Det innebär att livsmedelsföretagen betalar sin kontrollavgift efter genomförda kontrollbesök i stället för en årlig avgift i början av varje kalenderår, som är fallet. Med efterhandsdebitering blir det tydligare för företagen vad de betalar för och det skulle också kunna bidra till att företagen upplever systemet som mer rättvist. Jag kommer att följa upp denna fråga, bland annat i den löpande dialogen med myndigheten. Ur mitt perspektiv är det angeläget att bedriver sin kontrollverksamhet på ett kostnadseffektivt, likvärdigt och ändamålsenligt sätt. En väl fungerade livsmedelskontroll är också viktig för att uppnå livsmedelsstrategins målsättningar med en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning samt bidra till en hållbar utveckling i hela landet.
frs · H7121778 · 2020-07-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1778 av (M) Antalet beredskapsflygplatser har frågat mig om jag och regeringen för avsikt att utöka beredskapsflygplatserna till alla regionala flygplatser och i så fall, när skulle detta kunna ske. Systemet med beredskapsflygplatser ska säkerställa att det finns ett nationellt nät av flygplatser som upprätthåller en grundläggande beredskap för att samhällsviktiga transporter ska kunna utföras. Det finns tio utpekade beredskapsflygplatser i hela landet. Regeringen uppdrog åt att göra en översyn av systemet med de svenska beredskapsflygplatserna. Översynen syftade till att göra en bedömning av det nuvarande systemets effektivitet, funktionalitet och ändamålsenlighet samt ge förslag till eventuella förändringar. Samhällsviktiga luftfartstransporter stödjer olika samhällsfunktioner, såväl vid normal verksamhet som vid olika krissituationer. Det kan t.ex. gälla ambulans- och sjuktransporter, inspektion från luften av viktig infrastruktur, brandflyg, räddningstjänst och totalförsvar. analyseras och bereds i .
frs · H7121780 · 2020-07-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1780 av (SD) Erkännande av som huvudstad har frågat mig om jag avser verka för att ska erkänna som huvudstad och flytta ambassaden dit. har givits en särskild rättslig och politisk status av FN. Ett betydande antal säkerhetsrådsresolutioner som bekräftar särställning har antagits. FN och EU, inklusive , verkar för en förhandlad tvåstatslösning utifrån gränser där och ska leva sida vid sida i fred och säkerhet, med som framtida huvudstad för båda. Endast och har ambassader i . Övriga världen, inklusive EU och , gör bedömningen att ett sådant steg inte gynnar en framförhandlad och långsiktig fred, och skulle strida mot folkrätten. Jag och regeringen kommer även i fortsättningen att respektera den internationella konsensus som råder kring .
frs · H7121781 · 2020-07-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1770 av Boriana (M) Den akuta elkrisen i och fråga 2019/20:1781 av Boriana (M) Koldioxidutsläppen i elkrisens spår Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att företag och privatpersoner i ska ha tillförlitlig tillgång till el året om. Boriana har även frågat miljö- och klimatminister vilka åtgärder hon avser vidta för att motverka de ökade koldioxidutsläppen. Ansvaret inom regeringen är så fördelat så att jag även ska svara på den sistnämnda frågan som hänger ihop med hur elmarknaden fungerar. Jag väljer att besvara de två frågorna i ett sammanhang. En robust elförsörjning är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle. Det är en fråga som regeringen och ansvariga myndigheter bevakar noga och arbetar med kontinuerligt. Denna sommar har vidtagit åtgärder för att kunna bibehålla driftsäkerheten vid en eventuell störning. Åtgärderna är föranledda av förlängda kärnkraftsrevisioner, underhåll av transmissionsnätet och vårens låga elpriser som gjort det olönsamt att producera el under vissa perioder. Med åtgärderna kommer driftsäkerheten enligt affärsverket att vara på jämförbara nivåer med tidigare somrar. har en god tillgång på el. nettoexporterade rekordmycket el totalt men även under årets alla veckor. Det hindrar inte att importerar el från närliggande länder genom EU:s inre elmarknad. Elprisernas nivå styr elproduktion och handeln med omvärlden. P.g.a. de särskilda omständigheterna och tillfälligt höga elpriserna tidigare producerade el . Detta behöver dock sättas i relation till i jämförelse stora nettoexport av el med mycket låga koldioxidutsläpp. Vi behöver nu utveckla elnäten på alla nivåer och använda dem effektivt i takt med den ökande elektrifieringen av samhället och en ökande andel vind- och solkraft. Svenska kraftnäts kraftfulla ökning av investeringar i transmissionsnätet kommer förbättra situationen så att el kan transporteras dit den behövs. Genom att fortsätta undanröja hinder för efterfrågeflexibilitet och genom lokala och regionala flexibilitetsmarknader kan befintliga elnät användas mer effektivt. Detta kommer tillsammans med andra åtgärder bidra till en fortsatt hög leveranssäkerhet när elsystemet förändras som vi fortsätter att nettoexportera el med mycket låga utsläpp av koldioxid. Regeringen driver på för en ambitiös, långsiktig klimatpolitik både i , inom EU och internationellt. Detta innebär bland annat att påverka utformningen av styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser från kraftproduktion inom , såsom EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS. Det svenska förslaget om att inrätta en mekanism för att ta bort överskott av utsläppsrätter från systemet har spelat en viktig roll i att öka priset på koldioxid och därmed lett till minskade utsläpp.
frs · H7121783 · 2020-07-27 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1783 av Boriana (M) bistånd till Boriana har frågat mig om jag anser att biståndet till bör omvärderas eller dras in med anledning av brister i demokrati och mänskliga rättigheter i landet, och huruvida jag kommer att vidta åtgärder så att detta sker. Som tidigare påpekats i svar på frågor från ledamöter syftar och många andra givares Palestinabistånd till att stärka palestinsk statsbyggnad, inklusive stöd till stärkt demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter. Att brister kan konstateras inom dessa områden utgör naturligtvis bakgrunden till denna inriktning på biståndet och ett argument till varför det behövs. Biståndet till går till mottagare som verkar för demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, förbättrad miljö och stärkta livsvillkor för utsatta människor. Det kanaliseras via betrodda partnerorganisationer med goda kontrollmekanismer. Skulle oegentligheter uppdagas inom biståndet så tar regeringen detta på allvar och vidtar åtgärder. Det gäller , likväl som andra länder och organisationer som tar emot svenskt bistånd. Stödet gör nytta men stora utmaningar kvarstår. Jag har därför inte för avsikt att vidta åtgärder för att dra in biståndet till . Tvärtom har regeringen antagit en ny strategi för de kommande årens utvecklingssamarbete med , där stödet till demokrati och respekt för mänskliga rättigheter utgör en framträdande del.
frs · H7121784 · 2020-07-23 00:00:00 — Svar på fråga av (M) 2019/20:1784 Förarbevis för A-traktorer och 2019/20:1785 Manipulerade A-traktorer samt (M) 2019/20:1810 Hastighetsbegränsning för A-traktorer har frågat mig om jag avser ta några initiativ till förarbevis för A-traktorer och om jag avser skärpa reglerna vid besiktning av A-traktorer. har frågat mig om jag avser vidta några förändringar så att även säkra A-traktorer och epatraktorer får framföras i . Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Enligt statistik ur fordonsregistret har det skett en kraftig ökning av mopedbilar , medan registrering av A-traktorer är en avtagande trend. Körkortskraven är olika för moped och . Skälet till det är att fordonsslaget moped omfattas av EU-gemensamma körkortsregler medan en är av fordonsslaget traktor och dessutom en nationellt typgodkänd traktor som inte omfattas av EU-kraven. En är ett långsamtgående fordon och övriga trafikanter uppmärksammas genom att den ska den vara utrustad med en skylt (LGF-skylt) som informerar om detta. I syfte att öka A-traktorers trafiksäkerhet och därmed göra det mindre intressant att manipulera hastighetsbegränsande anordningar infördes krav på besiktning av A-traktorer. Ändringen av besiktningsreglerna innebär att och ska ställas in för kontrollbesiktning med en tidsintervall som inte överstiger 24 månader. Transportstyrelsen kommer att starta en utredning om reglerna kring A-traktorerna i sin helhet. Som ett led i utredningen planerar myndigheten att ha ett större samråd och samarbete med berörda aktörer. Jag avser följa detta arbete.
frs · H7121785 · 2020-07-23 00:00:00 — Svar på fråga av (M) 2019/20:1784 Förarbevis för A-traktorer och 2019/20:1785 Manipulerade A-traktorer samt (M) 2019/20:1810 Hastighetsbegränsning för A-traktorer har frågat mig om jag avser ta några initiativ till förarbevis för A-traktorer och om jag avser skärpa reglerna vid besiktning av A-traktorer. har frågat mig om jag avser vidta några förändringar så att även säkra A-traktorer och epatraktorer får framföras i . Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Enligt statistik ur fordonsregistret har det skett en kraftig ökning av mopedbilar , medan registrering av A-traktorer är en avtagande trend. Körkortskraven är olika för moped och . Skälet till det är att fordonsslaget moped omfattas av EU-gemensamma körkortsregler medan en är av fordonsslaget traktor och dessutom en nationellt typgodkänd traktor som inte omfattas av EU-kraven. En är ett långsamtgående fordon och övriga trafikanter uppmärksammas genom att den ska den vara utrustad med en skylt (LGF-skylt) som informerar om detta. I syfte att öka A-traktorers trafiksäkerhet och därmed göra det mindre intressant att manipulera hastighetsbegränsande anordningar infördes krav på besiktning av A-traktorer. Ändringen av besiktningsreglerna innebär att och ska ställas in för kontrollbesiktning med en tidsintervall som inte överstiger 24 månader. Transportstyrelsen kommer att starta en utredning om reglerna kring A-traktorerna i sin helhet. Som ett led i utredningen planerar myndigheten att ha ett större samråd och samarbete med berörda aktörer. Jag avser följa detta arbete.
frs · H7121786 · 2020-07-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1786 av (SD) Ett infasningsstöd har frågat mig om jag skulle kunna tänka sig att införa ett infasningsstöd i enlighet med det som regionala flygplatser föreslår. Spridningen av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har inneburit kraftigt reducerad flygtrafik. Detta är en tydlig konsekvens av att smittspridningen ska minska i samhället. Som en följd av detta har också ekonomin för flygplatserna i påverkats. har efter förslag från regeringen höjt det generella statsbidraget till kommuner och regioner med , varav utgör ett permanent tillskott. Kommunerna kan bland annat använda dessa medel till sina flygplatser. Enligt förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur kan länsplanerna omfatta bidrag för icke-statliga flygplatser, som bedöms vara strategiskt viktiga för regionen. Det är respektive region som gör en sådan bedömning. Regeringen har , i extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning coronaviruset (prop. 2019/20:187), föreslagit att ett tillfälligt statligt driftsstöd om ska kunna ges till regionala flygplatser. Den extra kompensation till regionala flygplatser – som ställt sig bakom – utgår från de statsbidrag som kommuner erhöll 2019 för att täcka driftsunderskott. Ägare av såväl icke statliga flygplatser som statliga flygplatser har även möjlighet att använda sig av generella statliga åtgärder med anledning av det nya coronaviruset, t.ex. statligt stöd vid korttidspermitteringar. är ett land med långa avstånd och som är glest befolkat. Det innebär att flyget har en viktig roll i transportsystemet när det gäller resor och transporter över långa avstånd. har flyget en betydande miljö- och klimatpåverkan som ska minska. Flyget, liksom övriga trafikslag, ska bidra till målet om att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Flyget är en del av transportsystemet vilket innebär att flyget måste utvecklas i samverkan med övriga trafikslag för att skapa ett effektivt och hållbart transportsystem. Regeringen har gjort extrainsatser ekonomiskt för att hjälpa de regionala flygplatserna när pandemin har resulterat i att i princip allt flyg har stått stilla. Jag följer den fortsatta utvecklingen noga.