ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812148 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:148 av (M) Skogsreservat som gynnar granbarkborren har frågat landsbygdsministern om statsrådet avser att se över och skärpa upp kraven och reglerna för en bättre bekämpning av granbarkborren i skogsreservaten? Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag vill inleda med att säga att jag delar oro för omfattande angrepp av granbarkborre. sammanställning 2020 visar på att vi har fortfarande stora problem med granbarkborre i södra delen av . Skadorna i har ökat, som skadorna i har halverats jämfört med . Det finns många olika faktorer som bidrar till att förvärra situationen. Glesa, olikåldriga och trädslagsblandade bestånd klarar sig bättre gentemot angrepp från granbarkborrar. Regeringen bedömer att fortsatt information och rådgivning till skogsägarna är avgörande, liksom myndigheternas stöd i arbetet med att snabbt lokalisera angrepp. Staten har också ett stort ansvar för åtgärder för att minska spridningen av granbarkborrar från skyddade områden och arbetar aktivt med frågan. Det är emellertid viktigt att komma ihåg att i de delar av landet som har stora skador av angrepp från granbarkborre, är det bara är en ytterst liten del av granskogen som finns i skyddade områden. Analyser från visar att av granskogen där granbarkborrar kan finnas ligger utanför naturreservat och andra skyddade områden. I är motsvarande andel . har på regeringens uppdrag utarbetat en ny vägledning om vilka åtgärder som länsstyrelserna bör vidta vid omfattande angrepp av granbarkborre i skyddade områden. Det finns ett samarbete mellan länsstyrelserna, och när det gäller angrepp av granbarkborre i skyddade skogar. Vilka åtgärder som kan genomföras i skyddade områden beror på vilka regler som gäller i varje enskilt område och måste bedömas i varje enskilt fall. Regeringen har uppdragit åt länsstyrelserna att redovisa vilka åtgärder de vidtagit för att minska spridning av granbarkborrar från skyddade områden i de av utbrott drabbade länen. Dessutom har fått i uppdrag att förstärka kapacitetsuppbyggnad och hantering av skogsskador, med särskilt fokus på bekämpning av granbarkborre, inklusive i de skyddade områden som ansvarar för. Båda uppdragen ska redovisas till regeringen . Beredskap för att hantera skadehändelser på kort sikt och anpassningar i skogsbruket för att förebygga skador på lång sikt är viktigt. Regeringen har innevarande budgetår tillfört för hanteringen av skogsskador och för att stödja arbetet med att bekämpa granbarkborre. För att förebygga, övervaka och bekämpa skogsskador föreslår regeringen att tilldelas . Regeringen föreslår också att bör ges till för inrättande av ett nationellt skogsskadecentrum och för riskvärdering av skogsskadegörare. Mot bakgrund av den mycket svåra skadebild som finns i delar av landet är det synnerligen viktigt att alla inblandade parter samverkar och gör sitt yttersta för att begränsa utbrotten. Det gäller såväl privata som offentliga skogsägare, länsstyrelser, kommuner, , och övriga berörda myndigheter.
frs · H812149 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:149 av (V) Mål för konsumtionsbaserade utsläpp har frågat mig när Miljömålsberedningen kommer att få i uppdrag att ta fram mål för de konsumtionsbaserade utsläppen. I enlighet med den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) kommer Miljömålsberedningen (M 2010:04) att få i uppdrag att bereda frågan om mål för konsumtionsbaserade utsläpp. Regeringen avser också att ge Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram mål för flygets klimatpåverkan samt bereda möjligheten till mål även för sjöfarten, och att se över hur det klimatpolitiska ramverket kan få genomslag i offentlig upphandling. Ett tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen bereds inom .
frs · H812150 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:150 av (M) Säkrad kontanthantering har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra möjligheten att använda kontanter som betalmedel i kommuner och regioner. Sedlar och mynt, kontanter, som ges ut av är enligt riksbankslagen lagliga betalningsmedel. Det betyder att utgångspunkten är att var och en är skyldig att ta emot sedlar och mynt som betalning. Det är dock inte alltid som det finns en rätt att betala kontant. Det har i vissa fall ansetts möjligt för en offentligt driven verksamhet att avtala om annan betalning än kontant betalning på samma sätt som privata aktörer, t.ex. butiker och restauranger, kan göra. Det kan vidare finnas särskilda regler för en offentlig verksamhet som hindrar kontant betalning. har tillkännagett till regeringen att tillsätta en utredning om statens roll på betalningsmarknaden och även utreda innebörden av begreppet lagligt betalningsmedel samt hur det eventuellt behöver anpassas till dagens digitala betalningsmarknad. Som regeringen meddelade avser regeringen att besluta om kommittédirektiv (regeringens skrivelse 2019/20:75).
frs · H812151 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:151 av (M) Antal platser på SiS ungdomshem har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder för att utöka antalet platser vid (SiS) ungdomshem för att snabba på möjligheten för kommunerna att få ungdomar placerade på SiS när alla andra försök att hindra ett destruktivt leverne är uttömda. får cirka 30 000 barn och ungdomar vård utanför hemmet, i till exempel familjehem eller HVB-hem. Drygt 1 000 av dem kommer till SiS. Efterfrågan är fortsatt stor, men det råder ingen kösituation. Regeringen har tillfört SiS medel i syfte att utöka kapaciteten och kvaliteten vid de särskilda ungdomshemmen. I budgetpropositionen 2021 har regeringen föreslagit ett tillskott om till SiS , samt en anslagshöjning med för . Med ovan nämnda tillskott har regeringen under denna och förra mandatperioden skjutit till i permanenta tillskott och i tillfälliga tillskott till SiS. Resursförstärkningen ska ge myndigheten förutsättningar att kunna tillskapa ytterligare platser på de särskilda ungdomshemmen.
frs · H812152 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:152 av (M) Familjedaghem har frågat mig hur jag och regeringen kommer att arbeta för att familjer ska kunna välja vilken form av barnomsorg som passar dem bäst, och hur jag och regeringen tänker uppmuntra kommunerna att erbjuda olika valmöjligheter i barnomsorgen. De allra flesta barn i går i förskola men det finns familjer som föredrar andra former av omsorg, t.ex. familjedaghem som är en form av pedagogisk omsorg. Barn har inte rätt att få plats i pedagogisk omsorg men skollagen anger att kommuner ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform. Unga barns möjligheter för utveckling och lärande har betydelse för deras fortsatta lärande och deras förutsättningar inför start i förskoleklass och skola. Exempelvis visar flera studier att deltagande i förskola har en positiv effekt på fortsatta kunskapsresultat och livsvillkor. En verksamhet av hög kvalitet har dessutom en kompensatorisk effekt och är speciellt betydelsefull för barn från missgynnade förhållanden, för utsatta barn och barn från minoritetsgrupper. Det är därför viktigt att alla delar av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet är av god kvalitet så att barn ges goda möjligheter för utveckling och lärande. Granskningar och studier tyder dock på att det finns en risk för att barn i pedagogisk omsorg inte alltid ges en verksamhet som stimulerar till utveckling och lärande och förbereder dem för fortsatt lärande. De flesta barnen i pedagogisk omsorg får en god verksamhet där de ges omsorg och trygghet men det förekommer verksamheter som har stora brister där lärandemiljön är torftig och dagbarnvårdare i liten utsträckning stöttar och stimulerar barnens lek, kreativitet och språkutveckling. Mot den bakgrunden beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. lämna förslag som syftar till att stärka kvaliteten och likvärdigheten i pedagogisk omsorg (dir. 2018:102). Utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg redovisade sitt uppdrag i betänkandet Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg (SOU 2020:34) . Betänkandet har remitterats och sista svarsdag är . Därefter kommer regeringen ta ställning till förslagen. Familjers möjlighet att välja verksamhetsform och alla barns rätt till en verksamhet av god kvalitet som säkrar att de får en god omsorg och likvärdiga förutsättning för fortsatt lärande är viktiga delar att beakta i det fortsatta arbetet.
frs · H812154 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:154 av (L) Konflikten i , 2020/21:164 av (SD) och agerande mot Artsach och , 2020/21:167 av (SD) Åtgärder mot den turkiska regimen och 2020/21:187 av (SD) EU:s uttalanden mot bakgrund av anfallskrig har frågat mig vad jag gör för att säkerställa att befolkningen i själva får avgöra sin framtid, och vad jag gör för att inte ska blanda sig i konflikten. har frågat mig om jag avser att utarbeta en strategi för att förmå att lägga ned vapnen och återgå till förhandlingsbordet, och vilka vidare åtgärder jag och regeringen vidtar gentemot och . har även frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta och verka för gentemot och Erdoğan med anledning av involvering i konflikten mellan och . Slutligen har frågat mig om jag anser att EU:s uttalande om den berörda konflikten räcker och om jag kommer driva på för en hårdare retorik alternativt åtgärder som exempelvis handelssanktioner mot eller . Jag väljer att besvara frågorna samlat. Regeringen följer noggrant och med oro den allvarliga upptrappning i konflikten mellan och om som skett , och ytterligare intensifierats . Det finns olika versioner om hur striderna påbörjats och båda parterna lägger skulden på varandra. , , bedriver genom den så kallade Minsk-gruppen ett uthålligt arbete för en fredlig lösning på konflikten om . Under kommande OSSE-ordförandeskap kommer genom Minskgruppen och ordförandeskapets personliga representant stötta initiativ som kan leda till att konflikten får en förhandlad och hållbar lösning uppmanade till eldupphör och underströk att det inte finns någon militär lösning på krisen. uttalade sig även tydligt mot extern inblandning i konflikten och har gett sitt fulla stöd till . står till fullo bakom detta uttalande. Den svenska ståndpunkten är tydlig: eldupphör och en återgång till förhandlingar under . Detta har jag framfört personligen till utrikesministrarna i och . Jag har även haft ett videomöte med de tre samordförandena i Minskgruppen och OSSE-ordförandens personlige representant. Jag har under mina samtal uttryckt mitt fulla stöd till ansträngningarna från Minskgruppens samordförande för att få slut på striderna och uppmanat till återupptagna samtal i detta format. och utrikesministrar träffades i på inbjudan av , och kom där överens om en humanitär vapenvila. Båda sidor måste nu visa att denna överenskommelse respekteras. uppmanar alla aktörer, däribland , att agera konstruktivt för att få till stånd ett eldupphör och en återgång till förhandlingar under samordförandena för . Främjande av dialog och samarbete för en långsiktig, politiskt hållbar lösning på konflikten mellan och är vägledande för mitt agerande som utrikesminister.
frs · H812155 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:155 av (L) Uppföljning av pandemin inom gymnasieskolan har frågat mig om uppdraget till särskilt beaktar den situation som gymnasieskolan befinner sig i och vilka konsekvenser det kan få för likvärdigheten i undervisningen samt lärarnas arbetssituation. Närundervisning, dvs. undervisning på plats i skolans lokaler, är huvudregel för elever i gymnasieskolan. Det är viktigt, även i dessa tider, att så gott det går bibehålla normalitet och goda förutsättningar för lärande. , efter att gymnasieskolan övergått till distansundervisning, beslutade regeringen att en mindre andel elever skulle kunna få närundervisning, just för att vi såg att vissa elevers lärande försvårades av att studera på distans. Vi har, under hela covid-19-pandemin, noga följt utvecklingen och arbetat för att åtgärda pandemins eventuella konsekvenser för likvärdigheten i undervisningen såväl i gymnasieskolan som i andra utbildningsformer. har med anledning av pandemin dels ett uppdrag om stödjande insatser som ska redovisas , dels ett uppdrag om uppföljning som ska slutredovisas . Inom ramen för uppdragen sker kontinuerliga möten och avstämningar mellan och så att aktuell information om hur skolverksamheten fungerar och vilka behov och problem som kan förväntas uppkomma kommuniceras till regeringen. Det kan bl.a. nämnas att har genomfört intervjuer med skolhuvudmän i gymnasieskolan angående distansundervisning och hur de arbetat med att minska smittorisken. Det kan också nämnas att inom ramen för det stödjande uppdraget har tagit fram information och förslag om hur gymnasieskolorna inklusive lärarna kan arbeta med extra anpassningar och särskilt stöd vid distansundervisning så att likvärdigheten kan upprätthållas. I sammanhanget kan också nämnas att gör en rad granskningar, kartläggningar och redovisar rapporter med lägesbeskrivningar från gymnasieskolan. Myndigheten gjorde bl.a. en lägesavstämning med 450 gymnasieskolor och ytterligare en avstämning med 290 gymnasieskolor. har kontinuerliga möten med Skolinspektionen för att få aktuell informationen om utvecklingen. har även återkommande möten med företrädare för skolhuvudmän (Kommuner och Regioner, och Idéburna skolors riksförbund) och fackliga organisationer. Under dessa möten diskuteras bl.a. läget i verksamheten och huruvida regleringar och rekommendationer är ändamålsenliga och når ut i verksamheten.
frs · H812156 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:156 av (L) Gamla samlingar i skolan har frågat mig om jag anser att det finns ett behov av nationella riktlinjer för skolor för hur äldre samlingar som kan finnas kvar på många skolor ska hanteras. Jag känner till att det finns skolor som har samlingar av skelett och andra mänskliga kvarlevor. De flesta används inte längre i undervisningen, även om det finns undantag. och regeringen styr skolan genom att ange de övergripande mål och ramar som gäller för verksamheten, bland annat genom att besluta de lagar och förordningar som gäller för skolväsendet. Huvudmännen ansvarar i sin tur för skolans drift och organisering utifrån de bestämmelser som finns, vilket bland annat innebär att huvudmannen har ansvar för att hantera skolornas inventarier. Detta gäller också de eventuella äldre samlingar av skelett eller andra mänskliga kvarlevor som kan finnas på en skola. Skolornas samlingar är huvudmännens egendom. De bedömningar och etiska avvägningar om hur mänskliga kvarlevor ska hanteras, om de ska användas i undervisningen eller begravas, åligger därför respektive huvudman. Mänskliga kvarlevor finns också i många museers samlingar, efter att för forskningsändamål ha samlats in under hundratals år. Hanteringen av mänskliga kvarlevor ingår i en av museernas huvuduppgifter, att bedriva en aktiv samlingsförvaltning för att nå verksamhetens mål. Museerna har i arbetet med mänskliga kvarlevor att förhålla sig till lagar, överenskommelser och etiska riktlinjer inom området. Museernas arbete och det stöd för hanteringen av mänskliga kvarlevor i museisamlingar som tagit fram kan eventuellt även ge ledning åt huvudmännen i hanteringen av skolornas äldre samlingar. Mot denna bakgrund avser jag inte att initiera ett arbete med nationella riktlinjer gällande dessa samlingar.
frs · H812157 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på skriftlig fråga 2020/21:157 av (C) Torvbrytning på dikade torvmarker har frågat mig hur jag och regeringen kommer att agera kring pågående torvbrytning på dikade torvmarker. bryts i på . används t.ex. som planteringsjord, som jordförbättringsmedel eller, i minskande utsträckning, som energitorv för el- och fjärrvärmeproduktion. Stora arealer torvmark har dikats ut för jord- och skogsbruk i . På utdikade torvmarker bryts torven ner och växthusgaser frigörs. De samlade utsläppen beräknas uppgå till koldioxidekvivalenter . Återvätning av torvmarker kan bidra till minskad avgång av växthusgaser men också till positiva effekter för biologisk mångfald, minskad övergödning och till minskade risker för såväl översvämning som torka. Det är därför mycket positivt att vi tillsammans med och Liberalerna enats om satsningen på återvätning av våtmarker i budgetpropositionen . Nydikning av våtmarker är förbjudet i delar av södra och och tillståndspliktigt i resterande delar av landet . Nydikning av mark har därför minskat kraftigt i och förekommer endast i liten skala. Prövningen av torvtäkter involverade tidigare ett koncessionsförfarande enligt dåvarande torvlagen men sker tillståndsprövningen enbart enligt . Det finns tillståndsgiven torvbrytning och markavvattning där verksamhetsutövarna har rätt att bedriva verksamheten till dess att tillstånden löper ut, och regeringen ser inte något skäl att agera med anledning av denna brytning.
frs · H812158 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:158 av (SD) En utökad sorgepeng har frågat mig om jag avser att titta på situationen för föräldrar som har förlorat ett barn så att de ges en rimlig tid för sorgearbete. Att som förälder förlora sitt barn är djupt tragiskt. Samhället behöver finnas där för att stötta den efterlevande familjen efter ett dödsfall. Stöd genom socialförsäkringen kan lämnas i olika former till föräldrar som har förlorat sitt barn. Om ett barn har avlidit i samband med förlossningen kan den som födde barnet få föräldrapenning till och med den efter förlossningsdagen. Hon kan därutöver få med tillfällig föräldrapenning, det som i frågan benämns sorgepeng. Den förälder som inte födde barnet kan få med tillfällig föräldrapenning från förlossningen. Därutöver kan hen få i form av den s.k. sorgepengen. Föräldrar till ett barn som har avlidit vid ett annat tillfälle än i samband med förlossningen kan få vardera i form av den s.k. sorgepengen. När en förälder som är arbetstagare får föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning har föräldern rätt till ledighet från sitt arbete. Den s.k. sorgepengen kan tas ut av flera föräldrar efter den dag då barnet har avlidit. När det inte längre finns möjlighet till ersättning från föräldraförsäkringen, kan föräldern ansöka om sjukpenning, om förutsättningar för det föreligger, för att fortsatt kunna vara hemma från arbetet. Givetvis ska övergången mellan föräldraförsäkringen och sjukförsäkringen fungera på ett smidigt sätt med största omtanke om föräldrarnas svåra situation.
frs · H812159 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:159 av (SD) Kränkningar av kristna ungdomar i skolan har frågat mig vad huvudmännen och jag som minister har gjort för att kartlägga och minska problemet med kränkningar av kristna ungdomar i skolan sedan kristna råds rapport kom för , och vad jag ämnar göra. Det är oacceptabelt att elever blir kränkta i skolan. Inte minst gäller detta om kränkningen sker på grund av elevens tro eller religion. Varje elev ska vara fri att forma sin egen uppfattning och alla som arbetar i skolan ska visa respekt för individens tro och religion. Att främja likabehandling och motverka alla former av kränkande behandling är en viktig del i skolans arbete för trygghet och studiero. All personal i skolan har enligt skollagen (2010:800) en skyldighet att aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Diskriminering bl.a. på grund av religion är enligt diskrimineringslagen (2008:567) förbjuden på utbildningsområdet. och utövar tillsyn över att bestämmelserna i skollagen respektive diskrimineringslagen följs. Jag utgår från att skolans huvudmän som har ansvaret enligt skollagen följer och upprätthåller bestämmelserna i skollagen och andra författningar. Utbildningen i skolan ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Religionsfriheten är en mänsklig rättighet som i skyddas genom bl.a. regeringsformen och . Barns rätt till religionsfrihet följer också av FN:s konvention om barnets rättigheter (), som gäller som svensk lag. Barn och elever ska ges förutsättningar att själva forma sina egna uppfattningar gällande religion eller annan trosuppfattning. erbjuder insatser inom de nationella skolutvecklingsprogrammen om det finns behov av kompetensutveckling på skolor i frågor som rör lika-behanding samt trygghet och studiero. har på regeringens uppdrag tagit fram rekommendationer och stödresurser i syfte att stärka implementering av och arbete med . Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att bland annat analysera hur tillsynen över bestämmelserna i diskrimineringslagen när det gäller det skollagsreglerade området i sin helhet kan flyttas till Skolinspektionen (dir. 2018:99, dir. 2019:63, dir. 2020:102). Uppdraget ska i denna del redovisas i ett delbetänkande . Trygghet och studiero är en förutsättning för elevernas lärande och utveckling. har beslutat att en utredare ska biträda med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan (U2020/ 00707/S). Uppdraget ska redovisas . Regeringen har därmed vidtagit en rad konkreta åtgärder. Vårt arbete med detta fortsätter och målet är att alla elever ska känna sig trygga i skolan och inte riskera att utsättas för några kränkningar på grund av sin religion eller annan trosuppfattning.
frs · H812160 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:160 av (L) Ett samhällsekonomiskt perspektiv i Svenska kraftnäts arbete har frågat mig på vilket sätt tas samhällsekonomiska hänsyn i affärsverkets riskarbete, i affärsverkets planering av underhållsåtgärder samt i avvägningen mellan investeringar i transmissionsnätet och åtgärder hos övriga aktörer i kraftsystemet. Enligt förordningen (2007:1119) med instruktion för () har till uppgift att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem, sälja överföringskapacitet samt i övrigt bedriva verksamheter som är anknutna till kraftöverföringssystemet. ska också bygga ut ett transmissionsnät för el i och förbindelser med elnät i andra länder baserat på samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar. har på uppdrag av regeringen inkommit med en rapport som omfattar förslag på att fastställa riktlinjer för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid byggande av överföringskapacitet för el. I regeringsuppdraget lyfts fram att det är viktigt att på lämpligt sätt ställa förstärkt överföringskapacitet mot alternativ såsom exempelvis energilager, produktionskapacitet etc. som eventuellt kan vara ett mer samhällsekonomiskt effektivt sätt att nå samma mål. Vidare anges i regeringsuppdraget att det bör dock poängteras att även om Svenska kraftnäts analys skulle visa på att en annan åtgärd, exempelvis förbättringar på efterfrågesidan, än nätutbyggnad är den bästa åtgärden i ett enskilt fall, så har begränsat handlingsutrymme på grund av reglerna om åtskillnad mellan monopol och konkurrensutsatt verksamhet. har remitterats och bereds i .