ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811741 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:741 Kompetensförsörjning för att klara säkerhetsskyddsarbetet av (M) till Statsrådet (S) Säkerhetspolisen rapporterade att vissa myndigheter måste förbättra sitt arbete med säkerhetskänsliga uppgifter för att möta hotbilder. med detta ser Säkerhetspolisen också hur andra länders intresse för har ökat . Både från FRA och kan vi ta del av uppgifter att främmande makt ständigt utför aktiviteter för att hämta in säkerhetskänsliga uppgifter från . Detta är också något som stärkts; både intensiteten från främmande makt men även sårbarheten har ökat till följd av teknikutveckling, så gapet mellan skydd och hot bara ökar. På ett utskottssammanträde ställde jag en fråga till Säkerhetspolisen om har tillräcklig kompetens för att möta det arbete som behöver görs runt om i Myndighets- och Kommunsverige. De menade att kompetens var en trång sektor och att många olika myndigheter slåss om samma få personer. Det behövs fler människor som är svenska medborgare, som har teknik och/eller matematikutbildning och som klarar en diger säkerhetskontroll. har MSB identifierat behov av en tydligare styrning av de statliga myndigheternas informationssäkerhetsarbete och gett ut ett föreskriftspaket som ställer krav på att statliga myndigheter ska bedriva ett systematiskt och riskbaserat informationssäkerhetsarbete och rapportera it-incidenter som allvarligt kan påverka säkerheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka antalet människor med rätt kompetens för säkerhetsskyddsarbete i ?
fr · H811742 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:742 Regler som slår mot microcatering av (M) till Socialminister (S) När allmänheten slutar att resa och att äta ute sätts hotell- och restaurangbranschen på hårda prov. , som både har många invånare och många besökare utifrån, är särskilt drabbat av coronapandemin. Storstadslänen , och står för av sysselsättningen inom hotell- och restaurangbranschen. När nästan alla kunder försvinner på en gång är de ekonomiska problemen inte långt borta. Hotell- och restaurangbranschens absolut största utgiftspost är personalkostnaderna. arbetade nästan 54 000 personer inom hotell- och restaurangbranschen i . Enligt statistik från är könsuppdelningen i branschen ungefär 50–50. I förhållande till alla förvärvsarbetande anställer branschen förhållandevis många yngre personer, och medelåldern är . är utrikes födda. Detta visar på en jämställd bransch med många unga, kanske till och med en bransch där många unga och många utrikes födda får sitt första jobb. Det kan vara en bra väg in i det svenska samhället. I rådande läge behövs innovation för att klara sig som företagare. I har kommun gått i bräschen och beslutat om microcatering i kommunen. Microcatering är catering för små sällskap där det är möjligt att vid sidan om maten inkludera alkoholservering. Detta skapar såklart möjligheter att servera och att få ta del av bra mat och dryck, men att också hålla avstånd, att ta ansvar för smittspridningen. kan vi läsa i medier att regeringen vill öppna för en lagändring som skulle ge länsstyrelserna mer makt att säga nej till kommuner som vill ha mer generösa regler för krogar som levererar hem alkohol i samband med matleveranser. Det skulle i så fall vara ett slag mot branschens överlevnad och mot stockholmarnas tillgång till fortsatt bra restaurangmat men på ett sätt som hjälper till att stoppa smittspridningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att driva igenom ovan nämnda förslag och därmed försvåra för kommunerna att ge restaurangerna tillstånd för mikrocatering?
fr · H811743 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:743 Bolagsmålvakter av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det förekommer problem med så kallade bolagsmålvakter, vilka agerar som ansiktet utåt i bolag på uppdrag av den verkliga ägaren. och arbetar på ett nytt sätt för att förhindra förekomsten av bolagsmålvakter. Detta med en metod som innebär att målvakterna får näringsförbud även då de inte står åtalade för brott om myndigheterna kan visa på att målvakten grovt åsidosatt sina skyldigheter som företagare, till exempel genom att de inte betalat rätt skatt och avgifter. Det kan också göras genom att påvisa fall där målvakten suttit i styrelser som gått i konkurs. Det har rapporterats att myndigheterna genom den nya metoden hoppas på att snabbare kunna ge målvakter näringsförbud och förhindra att de används i flera företag. Det noteras också att det kommer att ta tid att starta upp metodiken. Arbetsmetoden bygger på att samma regelverk används men på annat sätt . Det behöver säkerställas att fungerande metodik möjliggörs, används enhetligt och följs upp för att kunna avgöra om önskade effekter uppnås. Om så inte är fallet behöver eventuellt lagstiftningen förändras för att säkerställa att bolagsmålvakter förhindras att agera. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer regeringen att skyndsamt se till att en välfungerande metodik och uppföljning kommer till stånd, och om inte att se över lagstiftningen, för att motverka bolagsmålvakter?
fr · H811744 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:744 Krisplanering och bolagsrätt av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Genom coronapandemin uppmärksammas olika sorters problematik för företagare, företagande och inom vissa bolagsrättsliga frågor som behövde lösas. För att svenska företag ska vara bättre förberedda inför kommande kriser kan bolagsrätten behöva ses över. Exempel på problematik som löstes under pågående kris var beslut om lagförslag gällande underlättande av bolags- och föreningsstämmor. Beslutet innebar tillfälliga möjligheter för aktiebolag och ekonomiska föreningar att genomföra stämmor helt utan fysiskt deltagande, i syfte att motverka spridningen av coronaviruset. Ett annat exempel var beslut om att göra en översyn med tillfällig inriktning på de tidsfrister i aktiebolagslagen som gäller för personligt betalningsansvar vid kapitalbrist. Detta då det fanns risk att bolagsföreträdare avvecklar livskraftiga företag för tidigt av rädsla för att annars drabbas av ett personligt betalningsansvar. Flera problem och förslag diskuterades . Flera lärdomar kan göras av krisen – en kris som fortfarande pågår med allvarliga negativa effekter för många företagare och företag. En lärdom är att mycket saknas inom krisberedskapen. Det skulle hjälpa både företagare och näringsliv om det fanns en beredskap till snabbt agerande även inom bolagsrätten. Det är viktigt att ta lärdomar av vårens kris och att överväga eventuella ytterligare behov av förändringar inom bolagsrätten. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : På vilka sätt avser regeringen att i förebyggande och förbättrande syfte se över gällande lagrum totalt inom bolagsrätten, till nytta för svenska företag, inför kommande kriser?
fr · H811745 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:745 Taxonomin och kärnkraften av (SD) till Statsrådet (MP) har presenterat ett förslag om hur den så kallade taxonomin ska utformas. Förslaget innehåller en lista över energislag som kan anses vara hållbara, och där finns varken kärnkraft, vattenkraft eller bioenergi med. Tanken med listan är att den ska locka privat kapital till gröna investeringar och på så sätt bidra till EU:s . Förslaget är nu ute på remiss till . har en av världens bästa energimixar. Den vilar främst på just kärnkraft och vattenkraft, vilket genererar mycket låga utsläpp av växthusgaser. Om liggande förslag till taxonomi blir verklighet betyder det att merparten av svensk elproduktion får en negativ stämpel för investerare och det därmed blir svårare att få lån. Det här är naturligtvis allvarligt, och jag utgår från att statsrådet och regeringen som helhet agerar med kraft för att påverka processen kring taxonomin i en för landet bättre riktning. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att lista över hållbara gröna investeringar kommer att inkludera alla fossilfria kraftslag, exempelvis kärnkraft?
fr · H811746 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:746 Avpersonifierade ansökningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Företag med minst 250 anställda har ålagts att göra mångfaldsredovisningar där bland annat arbetet med mänskliga rättigheter, mångfald, sociala frågor, personal och jämställdhet ska redovisas. Mångfaldsredovisningar innehåller högst privata uppgifter om anställda och styrelseledamöter. Det handlar bland annat om att kartlägga människors kön, bakgrund och födelseland. För att erhålla mångfald inhämtas i många fall också uppgifter vid rekrytering för att kunna sortera sökanden. Flera civilekonomer och en professor i företagsstyrning argumenterade för frivillighet framför kvotering. I en magisteruppsats har man nått indikationer på att bolag som når jämställdhet under frivillighet har högre avkastning, har fler styrelsemöten och har högre ledamotsnärvaro. Dessutom framgick det att det finns indikationer på att den frivilliga vägen har mer positiva effekter på bolag, styrelse och på individers möjligheter än vad som uppnås genom kvotering. Att utgå från kompetens innebär riktig jämlikhet. Avpersonifierade ansökningar där man inte utgår från kön, ursprung eller liknande kan även vara effektivt för att få bort risker för jäv och annan otillbörlig påverkan. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer ministern och regeringen att agera för att relevant myndighet tar fram riktlinjer för avpersonifierade ansökningar?
fr · H811747 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:747 Slutförvaret av kärnavfall av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Instans efter instans har givit positiva besked inför beslutet om att etablera ett slutförvar av det svenska kärnavfallet. Enligt finns alla de underlag på plats som skulle möjliggöra ett beslut i frågan. Som tillsynsmyndighet på området borde rimligen deras ord väga relativt tungt. Tyvärr lyser ett beslut i frågan med sin frånvaro, vilket får konsekvenser för Svensk Kärnbränslehanterings (SKB) redan nästan fulla mellanlager Clab. Om inte ett slutförvar kommer på plats kommer det att krävas stora investeringar för att öka förvaringskapaciteten i brist på slutlig lösning. Det skapar dessutom osäkerhet för kärnkraftsindustrin, vilket är förknippat med risker, när ett besked dras i långbänk. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : När tror ministern att vi kan vänta ett beslut i fråga om SKB:s slutförvar vid Forsmark?
fr · H811748 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:748 Stöd till restauranger av (M) till Finansminister (S) Restaurangbranschen har drabbats särskilt svårt av coronakrisen. Efter en tuff vår ljusnade det , och man anpassade sig på olika sätt. Så kom hösten och en ökad smittspridning, och det senaste förbudet mot att servera alkohol gör krisen i restaurangbranschen akut. Många ser nu att den period som skulle ha inneburit en stor omsättning helt kommer att utebli. Därmed riskerar många att gå i konkurs och många jobb att gå förlorade. De snåriga regler som finns för permittering är inte anpassade för en bransch med stor andel deltids- och timanställda och som styrs av daglig efterfrågan, sena arbetspass och om de som var schemalagda borde berättiga till högre ersättning. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att se över eller ändra stödformerna så att restaurangbranschen kan få bättre stöd för att klara av krisen?
fr · H811749 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:749 Finansieringen av förvarsplatser hos av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I har det varit och är fortfarande brist på tillräckligt många förvarsplatser. Många som borde tagits i förvar inför att utvisas släpps fria, med resultatet att många försvinner och stannar kvar illegalt i . 2018 fick kritik av för den stora bristen på förvarsplatser. Man skrev att det är ”av yttersta vikt” att antalet platser ökar, annars riskerar vi att bryta mot vårt åtagande att verkställa utvisningar och avvisningar av personer som inte har rätt att vistas i landet. har efterlyst många fler platser än vad som givits. Enligt generaldirektören för ska det 2021 finnas 520 platser på olika förvar. Men generaldirektören sa på ett möte med socialförsäkringsutskottet med anledning av nästa års budget att det saknas i finansiering för dessa platser. Det innebär i praktiken ett indirekt besparingskrav på . Man betonade att förvarsplatserna är viktiga då behovet är stort. När (M) frågade justitie- och migrationsministern fick hon till svar till att "förvarskapaciteten är en angelägen fråga för regeringen" samt att man i budgetpropositionen tillfört medel för att permanent bibehålla nuvarande kapacitet om 520 platser. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer ministern att vidta åtgärder så att fortsatt drift av förvarsplatser tryggas?
fr · H811750 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:750 Tillsyn av utbildningar av (M) till Utbildningsminister (S) I skrivande stund ligger det ett antal förslag på bord som syftar till att skärpa tillsynen och kontrollen av våra utbildningar. kan inte annat än berömma dessa initiativ. För oss är det en självklarhet att den som hanterar skattemedel också måste vara beredd på att bli granskad i fråga om hur dessa skattemedel hanteras. För oss handlar det dock inte bara om hur man följer lagar och förordningar. Det handlar också om vilken kvalitet man får. Här skiljer sig regeringens strävanden från våra. I fråga efter fråga har vi efterlyst att kvaliteten måste vara med som en faktor när man värderar en utbildning, skolenhet eller huvudman. Därför har vi till exempel i vårt budgetförslag skjutit till extra till Skolinspektionen för att just kvaliteten ska granskas i större omfattning . Men, det här gäller inte för vare sig folkhögskolor eller studieförbund – verksamhet som får från statskassan . Här råder i stället en helt annan ordning. I stället för att en oberoende myndighet granskar misstänkta oegentligheter så tillåts den misstänkte att utreda sig själv. Det är en närmast barock ordning i ett rättssamhälle med någon form av självaktning. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vad avser ministern att göra för att all utbildning ska granskas på ett likvärdigt och rättssäkert sätt, oavsett utbildningsform och huvudman?
fr · H811751 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:751 Ekonomiskt stöd till företag med säsongsstyrd omsättning av (M) till Finansminister (S) På grund av coronapandemin tvingades många nöjesparker att stänga eller inte öppna , med stora intäktsbortfall som resultat. Det omställningsstöd som många företag kan ta del av baseras på tolv månaders omsättning och intäkter. Företag som endast har sina intäkter kan således inte få stöd på detta sätt. Flera av dessa riskerar nu konkurs, med stora konsekvenser för jobb, region och kapitalförstöring. Exempelvis i som enligt uppgift förlorat 120 miljoner riskerar konkurs om man inte får stöd och kan öppna . En stor del av allt företagande och turismen i Vimmerbytrakten riskerar därmed också att gå i konkurs, med många jobb som går förlorade och en hel region som påverkas negativt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta åtgärder så att ekonomiskt stöd kommer att utgå till företag med säsongsstyrd omsättning?
fr · H811752 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:752 Ahmadreza Djalali av (M) till Utrikesminister (S) Den svensk-iranske forskaren väntar på sin avrättning i Gohardashtfängelset utanför huvudstad . Ahmadreza Djalali jobbar som läkare och forskare inom katastrofmedicin. när han var på besök i för att hålla ett föredrag om katastrofmedicin greps och anklagades han för spionage och ”korruption på jorden”. har han suttit i fångenskap under horribla former, blivit torterad, hotad och tvingats erkänna brott som det inte finns några bevis för att han har begått. Djalali kom till med sin familj 2009 för att forska vid . 2015 fick han permanent uppehållstillstånd, och beviljades han svenskt medborgarskap. dömdes han till döden i en tvivelaktig rättegång. väntar han på sin avrättning för ett brott som det inte finns bevis för att han har begått. Utrikesministern har tidigare kontaktat sin kollega i och begärt att avrättningen stoppas. Det är bra. fördömer dödsstraff, och det är viktigt att vi står upp för mänskliga rättigheter världen över. Tyvärr blev svaret att det var oacceptabelt av minister att göra så. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ är ministern beredd att vidta för att säkra Ahmadreza Djalalis frigivning och liv?
fr · H811753 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:753 Implementeringen av EU:s vapendirektiv av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) För sedan kom lagrådsremissen rörande hur regeringen vill implementera EU:s vapendirektiv. Innan den kom meddelade regeringen genom statsrådet till medierna att man vill följa och i fråga om implementeringen. Båda dessa länder har överimplementerat direktivet och lagt på egna nya restriktioner av olika slag som går över EU:s miniminivå och som försvårar och motverkar jakt och sportskytte. Med detta uttalande kan man förutsätta att också avser att gå längre än EU:s minimikrav. uttalande ska nog tolkas som att regeringen också avser gå längre än EU:s minimikrav. Till detta bör nämnas att regeringens tre tidigare försök att implementera vapendirektivet har fallit på grund av att man försökt införa nya restriktioner som EU inte kräver och som tydligt skulle försvåra för jakt- och sportskyttesverige. beskrev också regeringen dessa nya restriktioner som EU-krav, vilket inte stämmer. Regeringen lägger frekvent fram olika förslag till restriktioner för laglydiga jägare, sportskyttar och samlare, som bestämt skulle försvåra och motverka utövandet av jakt och sportskytte. Detta visar tydligt att de inte tänker ändra uppfattning. Regeringen försöker köpa stöd för de nya restriktionerna genom att locka med lättnader för tillstånd för ljuddämpare. Ljuddämpare har emellertid inget med EU-direktivet att göra, och har redan fattat beslut om att tillståndsplikten ska avskaffas. Dessa så kallade lättnader betyder därför att man går tvärtemot tillkännagivande i frågan. Frågan om ljuddämpare är dessutom ett förslag som regeringen tidigare använt för att söka stöd för nya restriktioner för jägare, sportskyttar och samlare men som den senare tvingats backa om och inte föreslagit avskaffad tillståndsplikt. har beslutat om 15 tillkännagivanden inom vapenområdet med innebörden att reglerna för jägare, sportskyttar och samlare ska bli mindre restriktiva. Det har även tillkännagetts att vill ha implementering på miniminivå. Inget av detta har genomförts av regeringen utan man fortsätter att gå emot beslut. För att undvika eventuella böter från EU bör inte införa några ytterligare restriktioner, utan låta mininivån gälla. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka för att undvika böter till följd av att inte har implementerat vapendirektivet?
fr · H811754 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:754 Utredning om av (M) till Infrastrukturminister (S) beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen skulle utreda verksamhet och finansiering för att hitta en bättre organisation än den nuvarande. är navet inom svensk sjöfart. Det ansvarar för våra sjövägar samt utmärkning, sjökort, isbrytning, lotsning, sjö- och flygräddning med mera. är ett av tre kvarvarande affärsverk. Verkets ekonomi är synnerligen ansträngd och staten måste vidta åtgärder för att säkra verksamheten. huvudsakliga finansiering sker främst genom uttagande av avgifter från handelssjöfarten medan en mindre del är kopplat till anslag från staten och andra intäkter. Detta finansieringssätt försätter tyvärr i ett så kallat moment 22. När uttaget av avgifter från sjöfarten blir för stort riskerar handelstrafiken i svenska farleder att minska. Aviserade avgiftshöjningar på såväl farleds- som lotsavgifter riskerar att hämma och kanske till och med slå ut svensk sjöfart. Detta förhållande ledde till att trafikutskottet riktade ett tillkännagivande till regeringen . Den pågående pandemin har ytterligare försämrat ekonomi. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister följande: Vilka konkreta åtgärder har ministern vidtagit i syfte att tillmötesgå tillkännagivandet från trafikutskottet angående behovet av en utredning om verksamhet och dess finansiering?
fr · H811755 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:755 Elbristen i av (M) till Statsrådet (S) Trots hög tillgång på el i norra delar är elbristen i ett faktum som visar sig både i priset för konsumenten och i företags möjlighet att kunna etablera sig i . Flertalet kommuner har också meddelat att de nödgats skjuta på större bostadsprojekt då elförsörjningen till dessa nya bostäder inte kan garanteras. går mot en ökad elektrifiering av fordonsflotta och samhälle. Mer el är nödvändigt, men med problemen i elöverföringen från norr till söder riskerar omställningen från fossila bränslen till förnybara bränslen att helt stanna av. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder ämnar statsrådet vidta för att möjligt säkerställa att elbristen i endast är ett minne blott och att såväl konsumenter som företag kan vara trygga i en säker och stabil elförsörjning?
fr · H811756 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:756 Långtidssjuka i covid-19 av (M) till Statsrådet (S) I en fråga till statsrådet nu 2020 lyfte jag frågan om risken för personer som drabbats av covid-19 att bli utförsäkrade . Jag lyfte innebörden att en pandemi är allt annat än ett normalt tillstånd och att läkarna fortsatt är lärande kring viruset och med att förstå vad som sker i en covidsjuk persons kropp. Det blir ett problem när det inte finns ett direktiv anpassat efter covid-19 på plats hos myndigheten för att lösa situationen för dessa individer. Min fråga till statsrådet var om statsrådet kommer att ge ett direktiv anpassat efter covid-19 för att klara ut nuvarande situation. Svaret innehöll förklaringar så som att rätten till sjukpenning inte i sig avgörs av vilken diagnos man har. Och att bakgrunden är att en viss sjukdom kan påverka människor på olika sätt. De som insjuknat och drabbats av långtidscovid närmar sig utförsäkring. Beskrivning av sjukvårdsläget kan te sig enligt följande: Vården skickar patienten på 24 timmars EKG, lungröntgen, sömnregistrering och spirometri, och därefter vet de inte vad mer de ska göra. multiteam utreder även hjärnan men det kan inte alla läkare göra. Det saknas direktiv för sådana som mig säger en långtidscovid. Kan inte ta antiinflammatoriskt mot ledvärk, (som är ett av symtomen) eftersom det påverkar levern. Läkare rekommenderar att äta bra mat, göra de små övningar som går att klara av från sjukgymnasten, köpa Alvedon om man får för ont och så vidare. De insjuknade har hjärntrötthet, andnöd, fatigue, hjärtklappning, ledvärk, spökande smak- och luktsinne. I finns ett fåtal multiteam för att klara alla med långtidscovid. Fler kvinnor än män konstateras få den här formen av covid-19. TV4 har uppmärksammat 180-dagarsgränsen och de långtidssjuka, och statsministern har fått svara på frågan utifrån att reglerna i sjukförsäkringen gör att människor blir utförsäkrade . Som exempel nämns en sjuksköterska som gått in som frivillig för att hjälpa och som insjuknat och då står inför utförsäkring. har statsministern svarat att det inte är rätt att de utförsäkras och att regeringen ska lösa situationen med coronasjuka. Svaret från statsministern är att vägen framåt är att lösa situationen så snabbt som möjligt och med den snabbaste lösningen som ger det bästa resultatet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser ministern och regeringen att ha en lösning på plats för dem som drabbats av långvariga biverkningar av covid-19?