ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711874 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:874 Beslutsformen för etableringsstopp för konfessionella friskolor av (KD) till Utbildningsminister (S) Vid frågestunden ställde jag en fråga till statsrådet i hennes roll som vice statsminister. Då svaret av olika skäl inte blev så tydligt vill jag nu ställa samma fråga skriftligt. överlämnades utredningen om etableringsstopp för konfessionella friskolor. Utredningen pekar på starka juridiska betänkligheter i förhållande till internationella konventioner som ställt sig bakom. tilläggsprotokoll, artikel 2, lyder: ’’Ingen må förvägras rätten till undervisning. Vid utövandet av den verksamhet staten kan påtaga sig i fråga om uppfostran och undervisning skall staten respektera föräldrarnas rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran och undervisning som står i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse.” Av utbildningsminister att döma är regeringen fast beslutad att trotsa de juridiska betänkligheterna och införa ett etableringsstopp för konfessionella friskolor. Regeringsformen behandlar i 2 kap. 19 §: ”Lag eller annan föreskrift får inte meddelas i strid med åtaganden på grund av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Lag (2010:1408).” Min fråga till utbildningsminister är: Avser regeringen att införa etableringsstoppet i form av lag eller förordning?
fr · H711875 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:875 Statsbidrag för studentinflytande av (KD) till Statsrådet (S) Studentkårerna på landets lärosäten har en viktig roll i att driva på för en hög kvalitet i högre utbildning, bevaka studenternas situation och säkerställa att lärosätena förebygger sexuella trakasserier och psykisk ohälsa. Enligt en rapport från () 2017 är studentkårerna kraftigt underfinansierade. Rapporten visar att många studentkårer tvingas förlita sig på bidrag från sitt lärosäte för att kunna bedriva en fungerande verksamhet. UKÄ konstaterade att det därmed finns en risk för en beroendeställning gentemot lärosätena. gör det svårt att kritiskt granska lärosätena, en granskning som lärosätena ofta själva anger som en viktig källa till utveckling. Dessutom ger lärosäten olika mycket stöd, vilket leder till stora skillnader i hur väl studenternas intressen blir bevakade. UKÄ föreslog en förstärkt statlig direktfinansiering till stöd för studentinflytandet. UKÄ rekommenderade regeringen att överväga att tre- eller fyrfaldiga nuvarande statsbidrag för att täcka de kostnader som krävs för att bedriva ett starkt studentinflytande. På så sätt skulle kårernas oberoende från lärosätet kunna stärkas och de ekonomiska förutsättningarna för studentkårerna utjämnas. använder lärosätena redan utbildningsanslag i den storleksordning som krävs för att stödja studentkårernas verksamhet. Problemet är att dessa måste förhandlas om först. Ett sätt att genomföra UKÄ:s förslag och skapa en mer oberoende situation skulle vara att öronmärka ett högre belopp till studentkårerna och därmed skippa de förhandlingar som leder till en beroendeställning. Åtgärden för att öka studentkårernas oberoende går alltså att finansiera med nuvarande anslagsram i statsbudgeten. Men anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet och regeringen vidta för att förbättra studentkårernas ekonomiska situation och säkra studentinflytandets oberoende?
fr · H711876 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:876 i WHO av (SD) till Utrikesminister (S) Coronaviruset sprids över världen. () har utlyst hälsonödläge, som syftar till att försöka främja det internationella samarbetet för att kämpa mot viruset. När WHO höll ett långt akutmöte med de länder som drabbats av viruset var ett av länderna, , exkluderat. Detta trots att ligger i frontlinjen. president har vädjat till WHO att inte exkludera landet från de globala ansträngningarna att bekämpa viruset. Både och premiärministrar har uppvisat stöd för att låta delta i WHO. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att internationellt verka för att tillåts delta i WHO?
fr · H711877 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:877 av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) lämnade jag som ordförande för kulturutskottets utvärderingsgrupp över utvärderingen av statens idrottspolitiska mål. Staten ger i stöd till idrotten, för att främja det arbete som 650 000 ideella ledare i 20 000 föreningar gör för såväl barn som vuxna. Idrottsrörelsen har med sin självständighet och sitt oberoende makten att själv lägga fast målen för sin verksamhet. Dock ska den fördela statens stöd i enlighet med mål och vad regeringen bestämmer. utvärderingsgrupp gick tidigare igenom hur dessa mål efterlevs, och vi såg att detta arbete behövde stärkas. I utvärderingen konstaterades att idrottsanslagen inte har fördelats med utgångspunkt i de mål och syften som man har fastställt. Trots att statens stöd till idrotten har ökat kraftigt har aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten minskat. Olika regeringar har redovisat att aktivitetsnivån har minskat; dock har man förklarat sig nöjd med RF:s arbete. Det är även bekymrande att barns och ungas idrottsvanor i hög grad styrs av socioekonomiska förhållanden och att aktivitetsnivån är lägre bland unga med exempelvis någon form av funktionsnedsättning. Dessutom är det faktum att flickor med utländsk bakgrund idrottar i mindre utsträckning än pojkar med utländsk bakgrund något som oroar. I utvärderingen konstaterades vidare att det är svårt att få en samlad bild av vilken effekt statens stöd till idrotten har fått. Det finns problem med kränkningar inom idrottsrörelsen, och det är viktigt att det finns tydliga rutiner som främjar att dessa upptäcks och åtgärdas. Staten måste helt enkelt på ett bättre sätt kunna säkerställa att statens stöd till idrotten används på det sätt som riksdag och regering har beslutat om. Utvärderingsgruppen menade också att det saknas en systematisk uppföljning av barnrättsperspektivet. De kränkningar som sker inom idrotten kräver mer kunskap för att vi ska få en bild av deras omfattning. Preskriptionstiden i , inom vilken ett övergrepp måste anmälas för att det ska leda till en påföljd, fann utvärderingsgruppen klart försvårande. Därför är det glädjande att efter har tagit ett tydligare grepp kring frågan, allt för att stärka barnrättsperspektivet. Syftet med den statliga idrottspolitiken är dels att stödja en fri och självständig idrottsrörelse, dels att se till att målen och syftena med idrottspolitiken uppnås. Vi i utvärderingsgruppen menade att styrningen och utformningen av statens anslag behöver tydliggöras för att göra resultaten mer klara. Dessutom ansåg vi att staten bör följa upp att endast barn- och ungdomsidrott som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv får bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av utvärderingen av statens idrottspolitiska mål?
fr · H711878 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:878 Rånrisk genom uppgifter på söksajter av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Ett sätt att hitta rånoffer, särskilt årsrika människor som är ensamboende, är att söka fram uppgifter om dem på sajter som och . Där är ålder och antal personer på bostadsadressen angivna. Vi har olika lagar för att skydda medborgarna men inte för registrering på de här sajterna. Enligt , , gäller följande: började EU:s så kallade dataskyddsförordning att gälla i . Förordningen reglerar hantering av personuppgifter. I och med dess ikraftträdande upphörde personuppgiftslagen (1998:204) att gälla. Artikel 17 i förordningen innehåller en rätt till radering av personuppgifter. Denna rätt benämns ”rätten att bli bortglömd”, men undantagsregeln omfattar inte uppgifter om till exempel ålder eller antal personer i hushållet. För dessa uppgifter gäller i stället huvudregeln: Om de finns sökbara på en webbsida som har utgivningsbevis gäller yttrandefriheten enligt yttrandefrihetsgrundlagen (YGL), och innehavaren av databasen har ingen skyldighet att radera dessa. Detta hindrar inte att den enskilde kan vända sig till utgivaren och be om att få sinapersonuppgifter borttagna, men någon rätt att få personuppgifterna raderade finns inte. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kan ministern och regeringen tänka sig att vidta åtgärder så att den rätt som benämns ”rätten att bli bortglömd” vidgas till att omfatta också uppgifter om till exempel ålder eller antal personer i hushållet för att minska risken att människor genom dessa uppgifter utsätts för rån och andra övergrepp?
fr · H711879 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:879 Remiss till markägarorganisationer av (C) till Statsrådet (S) När större planering av ny infrastruktur, såsom järnvägar, vägar och elnät, ska byggas krävs ett samråd där privatpersoner och organisationer får tycka till om förslaget. ansvarar, efter samråd, för att ärenden om bland annat nya elledningar går ut på remiss. ska enligt dem själva inhämta synpunkter från särskilt angivna remissinstanser. vid har remisser skickats till statliga myndigheter samt också till ideella miljöorganisationer som verkar över landet. En stor grupp som inte fått möjlighet att svara är markägarorganisationerna, bland annat (). Detta är mycket märkligt då LRF företräder en stor mängd markägare över hela landet som ur ett äganderättsperspektiv kan bli hårt drabbade när ny infrastruktur ska byggas. Min fråga till statsrådet är därför: Är statsrådet beredd att låta LRF vara en av de angiva remissinstanser för de ärenden som hanteras av ?
fr · H711880 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:880 Statligt driftsstöd till regionala flygplatser av (KD) till Infrastrukturminister (S) Hela ska leva, heter det. ska hålla ihop och det ska vara möjligt att bo, leva, och verka i alla delar av landet, säger landsbygdsministern på Socialdemokraternas hemsida. län är ett av främsta besökslän, men de kollektiva färdmedlen lämnar en hel del övrigt att önska. På grund av det geografiska läget, i sydöstra hörn, är länet beroende av andra läns välvilja för att få några satsningar. Endast en bråkdel av statens satsningar går till läns väg- eller järnvägsnät. För den som bor i södra delen av län och ska till huvudstaden tar en resa med tåg runt och det tar nästan lika med bil. Tåg från till tar tre och . Det säger sig självt att det är svårt att konkurrera på sådana villkor. Flyget är en del av kollektivtrafiken. Det är viktigt att residens- och universitetsstaden har snabba och väl fungerande förbindelser med huvudstaden och omvärlden. Det faktum att det finns en flygplats med flera dagliga förbindelser till var en viktig faktor i besluten om att lokalisera i . Det är också nödvändigt för att ett livskraftigt näringsliv ska kunna utvecklas. Därför är flyget nödvändigt för konkurrenskraft. Även ur säkerhetsaspekt är Airport av strategisk betydelse. Flyget ifrågasätts på grund av miljöpåverkan. Det är därför viktigt att den miljöutveckling som pågår får drivkrafter att fortsätta. Kalmarflyget använder en stor andel biobränsle. Vi ser ett behov av att flyget fortsätter med den miljöutveckling som man håller på med. står Airport inför beslut om en ny ägarkonstruktion, där Region län går in som delägare tillsammans med kommun, något som väcker diskussion med tanke på de stora behov regionen har när det gäller att tillhandahålla hälso- och sjukvård. Det borde dock kunna vara en rimlig princip att det i varje län finns en flygplats, för att skapa någorlunda likvärdighet i landet. Med hänvisning till detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur ser regeringen på de förslag som framförts i debatten angående statligt driftsstöd till regionala flygplatser?
fr · H711881 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:881 Värderingsstyrd slöja i förskolan av (SD) till Utbildningsminister (S) Den värderingsstyrda slöjan innebär motsatsen till jämställdhet eftersom den innebär förtryck mot det kvinnliga könet. I annat fall skulle även pojkar och män använda samma sorts slöja i samma syfte som flickor och kvinnor. Beslöjning strider mot barns och de båda könens lika värde och rättigheter, mot svenska grundläggande värderingar och dessutom mot , som nu är svensk lag. I en hederskultur är vikten av flickors och kvinnors kyskhet central. Kyskheten utgör gränsen mellan heder och skam, och i dessa sammanhang använder flickor och kvinnor ofta slöja i syfte att dölja sig. Små flickor är barn, inte objekt som behöver skyla sig för pojkars, mäns eller andras blickar. Kvinnlig personal inom förskolan ska inte bära slöja som innebär ett signalerande till förskolebarn att kvinnor ska döljas. Svenska grundläggande principer är demokrati, jämlikhet och jämställdhet. Dessutom skyddas barn i genom . Enligt konventionens artikel 2 har alla barn lika värde och samma rättigheter, och de får inte diskrimineras. I diskrimineringslagen 2008:567 framgår att allas lika rättigheter och möjligheter ska främjas oavsett könstillhörighet. Värderingsstyrd könsbunden slöja, med syfte att skyla just flickor och kvinnor, står i strid med detta. Små flickor är barn som inte ska styras in i diskriminerande, icke jämställda mönster. Värderingsstyrd täckande slöja signalerar ett icke jämställt förhållningssätt. Små flickor ska ges chansen att leva utan de värderingar där kvinnan ses som ofri, osjälvständig och som ägodel av män. Min fråga till utbildningsminister är därför: Anser ministern att värderingsstyrd slöja i förskolan på såväl barn som personal står i strid med och således i strid med rådande svensk lagstiftning och om ja, vad avser ministern att göra åt saken och om nej, hur motiverar utbildningsministern att en kvinnoförtryckande värderingsstyrd slöja inte står i strid med konventionens lydelse om att alla barn har lika värde och samma rättigheter och inte får diskrimineras?
fr · H711882 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:882 Arbetet med inre utlänningskontroller av (SD) till Statsrådet (S) För nästan exakt meddelande den dåvarande inrikesministern för den rödgröna regeringen att 80 000 asylsökande som fått avslag skulle utvisas. Man kan dock fråga sig hur många av de asylsökande som fått avslag som frivilligt har lämnat landet , och hur många som lämnat landet genom tvång. Vidare hur många asylsökande som har tillkommit och fått avslag men som fortfarande uppehåller sig i vårt land. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker regeringen intensifiera arbetet med inre utlänningskontroller ytterligare framgent för att förmå fler som inte har rätt att vistas här att lämna vårt land?
fr · H711883 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:883 Licensiering av SMR-reaktorer av (SD) till Statsrådet (S) Kärnkraften står för nästan hälften av elförsörjning, men trots det har de statliga initiativen och stöden till forskning och utveckling inom kärnteknikområdet varit ytterst blygsamma. kan, utöver fjärde generationens kärnkraft, små modulära reaktorer, förkortat SMR, bli en intressant möjlighet inom kärnteknikområdet. SMR-reaktorer har en installerad elektrisk effekt under , och runt om i världen pågår många projekt för att utveckla tekniken. framkom det att motsvarighet till förbereder sig för att kunna licensiera SMR-reaktorer på grund av det nationella och internationella intresset för dem. Även i pågår ett projekt med att driftsätta små kärnkraftsreaktorer, och teknikens potential tros sträcka sig bortom landets gränser och anses vara aktuell både i och i andra delar av världen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilken beredskap finns det i hos ansvarig myndighet för att kunna licensiera SMR-reaktorer?
fr · H711884 · 2020-02-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:884 Slopat karensavdrag för personal inom förskolan av (SD) till Utbildningsminister (S) Alla som har barn i förskoleåldern känner säkert igen en vardag som med jämna mellanrum är kantad av förkylningar och influensor. Förskolan, där många barn finns samlade på liten yta, är en känd riskzon för smittspridning. På samma sätt som det är en självklarhet att förskolan inte accepterar att sjuka barn deltar i verksamheten ska det vara självklart att barn inte ska behöva befinna sig på en förskola med sjuka pedagoger. Förskolepersonal är en viktig yrkeskår och behöver goda arbets- och anställningsförhållanden. Inom förskoleverksamhet sprids förkylningar och annan smitta mellan barn och personal genom att många möts i verksamheten, ofta på liten yta. Det bör vara självklart att varken barn eller personal vistas i verksamheten då de är sjuka utan är hemma tills de är friska. Karensavdraget som det är utformat försvårar möjligheten att stanna hemma. Genom slopat karensavdrag för förskolepersonal möjliggörs i större utsträckning hemmavistelse för att bli frisk. Fördelarna är flera. Karensavdraget bidrar till ökad hälsa och välmående och minskar eventuell stress hos personal som känner ansvar för och behov av att arbeta som man inte är frisk. Det förhindrar även ökad smittspridning mellan personal och barn i de fall personal i stället är sjukskriven vid sjukdom. Slopat karensavdrag innebär ett samhälleligt ansvarstagande och månande om såväl förskolepersonal som barn och föräldrar. Min fråga till utbildningsminister är därför: Är ministern beredd att reformera och slopa karensavdraget för personal inom förskolan för att förbättra personalens arbets- och anställningsförhållanden samt bidra till ökad hälsa, ökat välmående och minskad stress?
fr · H711885 · 2020-02-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:885 Minskande kontanthantering av (SD) till Statsrådet (MP) Kontanthantering överges i allt större utsträckning. Situationen med ökande brottslighet och utsatthet för rånrisk är en av anledningarna till att exempelvis butiker och restauranger inte vill använda kontanter. Därför ersätts de med betalningstjänster som Swish och kortbetalning. Att inte kunna betala med kontanter ställer till problem för de konsumenter som av olika anledningar inte kan hantera digitala tjänster eller har bankkort. Kontantuttag ska erbjudas via automater av banker enligt ny lag. Ett syfte är att konsumenter ska ha bättre tillgång till att hämta ut kontanter. Tendensen att företagare ersätter kontanthantering med digitala betalningstjänster kvarstår. I de fall det underlättar för konsumenter att hämta ut kontanter genom att flera uttagsautomater finns, så ställer man sig frågan vilken vinsten är om företagare ersätter kontanthanteringen till förmån för digitala betaltjänster. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att säkerställa att kontanter accepteras som betalningsmedel för konsumenter och för företagare?
fr · H711886 · 2020-02-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:886 Små bolag och framtidens elmarknad av (M) till Statsrådet (S) Med den inplanerade reformen med en elhandlarcentrisk modell vill regeringen förändra elmarknad i grunden. Tanken med reformen var bland annat att öka konkurrensen på elmarknaden, vilket ansågs vara ett problem när reformen initierades . Med den elhandlarcentriska modellen ökar de krediter elhandlarna förväntas hantera. De ska ju nu inte bara fakturera för elen utan även för elnätsavgiften och energiskatten. Då marginalerna på elmarknaden alltjämt är små kan elhandelsbolagen komma att få problem med att betala pengarna de är skyldiga elnätsbolagen för nätkostnader och energiskatt. Exempelvis måste elhandelsbolaget betala nätbolagen även om de inte fått in hela summan från kundkollektivet, då en viss andel inte betalar sina räkningar . Reformen ökar alltså på olika sätt sannolikheten för att ett elhandelsbolag hamnar i obestånd eller till och med går i konkurs. Det riskerar att skapa stora problem för inte minst små elhandelsbolag. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur bedömer statsrådet förutsättningarna för små bolag att verka på elmarknaden i och med den inplanerade reformen?
fr · H711887 · 2020-02-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:887 Sjuklönesystemet för småföretagare av (SD) till Statsrådet (S) Småföretagen skapar de flesta jobben i och utgör en central del av landets ekonomi och tillväxt. Givet den bakgrunden faller det sig naturligt att som politiker göra sitt yttersta för att underlätta för alla de näringsidkare som kämpar och sliter för sig själva och sina företag och i förlängningen också för . släppte en medlemsenkät som tydligt pekade ut en fråga som enligt dem dras med stor förbättringspotential, nämligen systemet för registrering av sjuklön. Enligt enkäten har sju av tio småföretagare aldrig sjukanmält sig trots att de varit sjuka, sex av tio arbetar och med administration av sjuklön och anser att det är besvärligt eller mycket besvärligt att administrera sjuklön. Det kan säkerligen finnas fog att se över behovet av en större reformation av sjuklönesystemet, men kan det åtminstone vara värt att överväga ett förslag som presenterat. Förslaget bygger på att förenkla genom digitalisering och inbegriper att flytta delar av uppgiftsinlämnandet för sjuklön från småföretagen till den anställde själv så att denne kan sjukanmäla sig direkt i system, för att därefter låta arbetsgivaren ”attestera” anmälan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet och regeringen verka för att flytta ansvaret för sjuklön från småföretagen till den anställde?
fr · H711888 · 2020-02-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:888 Korrelationen mellan betyg och nationella prov av (SD) till Utbildningsminister (S) lade regeringen och statsrådet en proposition (2017/18:14), som biföll, där en ordning stipulerades att betygen skulle kopplas hårdare till de nationella proven, detta för att förhindra den uppenbara betygsinflation som då låg för handen. Jag undrar om det finns tillförlitlig statistik över hur utvecklingen med betygsinflationen gått efter att propositionen trätt i kraft. Min fråga till utbildningsminister är: Har man kunnat märka en statistiskt signifikant minskad betygsinflation efter att proposition 2017/18:14 trätt i kraft, och är ministernannars beredd att vidta ytterligare åtgärder?
fr · H711889 · 2020-02-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:889 Coronavirusets spridning och deltagande i WHO av Boriana (M) till Utrikesminister (S) Sedan utbrottet av det nya coronaviruset i , , har sjukdomsfall rapporterats från 24 länder. I beräknas antalet smittade överstiga 20 000, och över 400 personer har dött av smittan. Spridningen av det nya coronaviruset hotar , både på grund av dess geografiska läge och för att inte tillåts delta i WHO:s arbete och informationsutbyte. Att exkludera när hela världen försöker hindra utbrottet av en pandemi är oansvarigt och farligt samt strider mot gängse moraliska principer. Världsbefolkningens hälsa torde definitivt väga tyngre än intresse av att blockera deltagande i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att ska inkluderas i WHO:s arbete med att bekämpa spridningen av det nya coronaviruset?