ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812120 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:120 av (M) Kommuners och regioners extra kostnader för pandemin samt 2020/21:121 av (M) Kommuners och regioners extra kostnader för pandemin har frågat mig hur jag avser att kompensera kommuner och regioner för deras extra kostnader under pandemin. har ställt samma fråga till och den frågan har överlämnats till mig. Detta svar avser båda frågorna. Pandemin har drabbat hårt. Hela det svenska samhället har kraftsamlat för att begränsa spridningen av sjukdomen covid-19. sjukvård och äldreomsorg har prövats . Medarbetare har slitit hårt och gjort imponerande insatser. Redan i det första krispaketet kom regeringen med ett mycket viktigt besked till regioner och kommuner. Brist på pengar får inte, ska inte och kommer inte vara ett hinder för att begränsa smittspridningen eller vårda sjuka. Därför var regeringen tydlig med att staten tar alla extraordinära sjukvårdskostnader kopplade till coronaviruset. Regeringen har vid ett flertal tillfällen föreslagit ökade resurser för ersättning till regioner och kommuner för merkostnader inom hälso- och sjukvården och omsorgen till följd av covid-19. Senast i Höständringsbudget tillfördes för detta ändamål, vilket gör att regeringen sammanlagt tillfört . Regioner och kommuner ansöker om ersättning för merkostnader inom hälso- och sjukvården och socialtjänstverksamheten när det gäller omsorg om äldre personer och personer med funktionsnedsättning till följd av covid-19. Sista ansökningsdatum för den andra ansökningsperioden är , vilket är reglerat i förordning. arbetar nu med att granska de ansökningar som inkommit under första ansökningsperioden där sista ansökningsdatum var . Ansökningarna som inkommit fram till dess uppgår till . granskar dessa ansökningar med utgångspunkt i Förordning (2020:193) om statsbidrag till regioner och kommuner för att ekonomiskt stödja verksamheter inom hälso- och sjukvård respektive socialtjänst till följd av sjukdomen covid-19. Beredskapen i de offentliga finanserna för att hantera bekämpningen och följdverkningarna av spridningen av viruset är god, bl.a. tack vare en låg offentlig skuldsättning. Regeringen följer utvecklingen noga och står fast vid det tidigare beskedet om att staten tar de utökade kostnaderna. Vi kommer därför att återkomma med hur mycket som behöver skjutas till på anslaget för att täcka regionernas och kommunernas merkostnader till följd av covid-19.
frs · H812121 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:120 av (M) Kommuners och regioners extra kostnader för pandemin samt 2020/21:121 av (M) Kommuners och regioners extra kostnader för pandemin har frågat mig hur jag avser att kompensera kommuner och regioner för deras extra kostnader under pandemin. har ställt samma fråga till och den frågan har överlämnats till mig. Detta svar avser båda frågorna. Pandemin har drabbat hårt. Hela det svenska samhället har kraftsamlat för att begränsa spridningen av sjukdomen covid-19. sjukvård och äldreomsorg har prövats . Medarbetare har slitit hårt och gjort imponerande insatser. Redan i det första krispaketet kom regeringen med ett mycket viktigt besked till regioner och kommuner. Brist på pengar får inte, ska inte och kommer inte vara ett hinder för att begränsa smittspridningen eller vårda sjuka. Därför var regeringen tydlig med att staten tar alla extraordinära sjukvårdskostnader kopplade till coronaviruset. Regeringen har vid ett flertal tillfällen föreslagit ökade resurser för ersättning till regioner och kommuner för merkostnader inom hälso- och sjukvården och omsorgen till följd av covid-19. Senast i Höständringsbudget tillfördes för detta ändamål, vilket gör att regeringen sammanlagt tillfört . Regioner och kommuner ansöker om ersättning för merkostnader inom hälso- och sjukvården och socialtjänstverksamheten när det gäller omsorg om äldre personer och personer med funktionsnedsättning till följd av covid-19. Sista ansökningsdatum för den andra ansökningsperioden är , vilket är reglerat i förordning. arbetar nu med att granska de ansökningar som inkommit under första ansökningsperioden där sista ansökningsdatum var . Ansökningarna som inkommit fram till dess uppgår till . granskar dessa ansökningar med utgångspunkt i Förordning (2020:193) om statsbidrag till regioner och kommuner för att ekonomiskt stödja verksamheter inom hälso- och sjukvård respektive socialtjänst till följd av sjukdomen covid-19. Beredskapen i de offentliga finanserna för att hantera bekämpningen och följdverkningarna av spridningen av viruset är god, bl.a. tack vare en låg offentlig skuldsättning. Regeringen följer utvecklingen noga och står fast vid det tidigare beskedet om att staten tar de utökade kostnaderna. Vi kommer därför att återkomma med hur mycket som behöver skjutas till på anslaget för att täcka regionernas och kommunernas merkostnader till följd av covid-19.
frs · H812122 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:122 av (M) Ekonomisk tillväxt på nivå har frågat finansministern om hon på något sätt avser förändra de ekonomiska transfereringarna som i vissa avseenden kan vara negativa för tillväxten, det vill säga den kommunala inkomstutjämningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet syftar till att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och regioner att tillhandahålla sina invånare likvärdig service, oberoende av kommuninvånarnas inkomster och andra strukturella förhållanden. Den största delen av utjämningen i systemet sker inom inkomstutjämningen, som i huvudsak finansieras med statliga medel. konstaterade i sin granskning av det kommunalekonomiska utjämningssystemet, som redovisades i granskningsrapporten Det kommunala utjämningssystemet – behov av mer utjämning och bättre förvaltning (RiR 2019:29) att inkomstutjämningen har stor betydelse för kommunernas möjlighet att ge invånarna likvärdig service utan större skillnader i skattesatser. bedömde att inkomstutjämningen fungerar som avsett. Utjämningen inom systemet är långtgående men inte fullständig, i enlighet med lagstiftningens förarbeten. Regeringen instämde i denna slutsats (skr. 2019/20:77). har även granskat huruvida det finns tillväxthämmande incitament i systemet för inkomstutjämning mellan kommuner (RiR 2020:11). drog då slutsatsen att det saknas evidens för huruvida graden av utjämning i inkomstutjämningen påverkar tillväxten i skattekraft negativt. Regeringen ska överlämna en skrivelse till med anledning av granskningsrapporten.
frs · H812123 · 2020-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:123 av (M) har frågat mig om hur jag säkerställer välfungerande och goda relationer med , givet uppgifter i media som gjort gällande att relationen ska ha försämrats och att ett firande av 100-årsjubileet av de diplomatiska förbindelserna har ställts in. Som nämner i sin fråga har de bilaterala relationerna mellan våra två länder varit mycket goda . har mottagit inbjudan från till en officiell middag för att markera av diplomatiska närvaro i . har inte nåtts av någon information om att middagen ska ställas in. Kopplat till hanteringen av ett svenskägt företag har det uppstått vissa frågeställningar som vi inte fått svar på varvid vi ställt in ett besök från utrikesminister till . Våra länder har i grunden goda och djupa relationer och jag har goda förhoppningar att saken kommer finna en lösning.
frs · H812124 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:124 av (SD) Försvarsmaktens miljötillstånd har frågat försvarsministern om hur han ser på att det kan ta över för ett miljötillstånd för Försvarsmakten att vinna laga kraft, och vilka åtgärder ministern vidtar inom sitt ansvarsområde i regeringen för att övningsverksamheten ska kunna bedrivas i enlighet med gällande lagstiftning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till frågan är den pågående miljötillståndsprövningen av Försvarsmaktens övningsverksamhet på Göteborgs skärgårdsskjutfält. Det beslut som Miljöprövningsdelegationen vid i fattat i ärendet har överklagats till regeringen. Ärendet innehåller ett omfattande underlag samt flera komplexa frågeställningar och ett stort antal parter. Detta påverkar självklart handläggningstiden. Ett ärende bör avgöras efter att det har blivit utrett i den omfattning som dess beskaffenhet kräver. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Försvarsmakten har bedrivit militär övningsverksamhet i . Med infördes tillståndsplikt för skjutfält för både befintlig och ändrad verksamhet. Detta innebar att Försvarsmakten ålades att söka tillstånd för flera befintliga skjutfält. Bland dessa fanns Göteborgs skärgårdsskjutfält, som inte hade något tillstånd enligt äldre lagstiftning. Kravet på att ansöka om tillstånd innebär dock inga förändringar i Försvarsmaktens möjligheter att bedriva befintlig övningsverksamhet på skjutfältet som prövning av ansökan om miljötillstånd pågår. Den befintliga verksamheten ska bedrivas i enlighet med gällande rätt, vilket bland annat ska säkerställas genom den tillsyn som bedrivs av försvarsinspektören för hälsa och miljö.
frs · H812125 · 2020-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:125 av (V) Massgripandena av oppositionella i har frågat mig om jag avser fördöma de godtyckliga massarresteringarna och kalla upp ambassadör till . Regeringen ser med största allvar på utvecklingen i . Det gäller särskilt den bristande respekten för mänskliga rättigheter, demokratin och rättsstatens principer. Det är inte acceptabelt att oppositionspolitiker frihetsberövas, avsätts och ersätts på godtyckliga grunder. Särskilt drabbat är oppositionspartiet . Vi ser allvarligt på de arresteringsorder som utfärdats mot ett stort antal personer, däribland HDP-politiker, i . Detta har regeringen varit tydlig med. Vår ambassad står i kontakt med HDP i för att även på det sättet diskutera utvecklingen och uttrycka solidaritet. Vi har tagit upp händelserna med i , och har uppmärksammat utvecklingen i dialog med EU. Fri opposition är en förutsättning för ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle. Detta framför vi kontinuerligt till turkiska företrädare i , och på andra ställen vi möts. De svenska utlandsmyndigheterna i bevakar också rättegångar, exempelvis mot fängslade oppositionella och folkvalda parlamentariker, som en viktig del av det diplomatiska uppdraget. Det gäller bland annat rättegångar som ägt rum mot de tidigare ledarna för HDP, Figen Yüksekdağ och Selahattin Demirtaş. verkar även för att andra länder ska bevaka rättegångar för att uppmärksamma dessa fall och för att se att de genomförs i enlighet med internationella åtaganden gällande b.la rätten till en rättvis rättegång. Vi har i olika sammanhang krävt deras frigivning. Därtill är regeringen pådrivande när det gäller att uppmärksamma kränkningar av de mänskliga rättigheterna i internationella fora, och driver att EU:s medlemsstater fortsätter att agera samlat för att respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i återupprättas. har i EU-sammanhang lyft att folkvalda politiker, inklusive borgmästare från HDP, frihetsberövats och ersatts .
frs · H812126 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:126 av (V) Tidigareläggning av Nya Ostkustbanan har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för tidigareläggning av dubbelspåret på sträckan –. Denna regering har beslutat om en ny nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029, en satsning på totalt , vilken just nu genomförs och bland annat innebär den största järnvägssatsningen i modern tid. Detta för att öka tillgängligheten, modernisera svensk infrastruktur och öka möjligheterna att resa på ett klimatsmart sätt. På grund av coronapandemin och den kraftiga minskning av resande som den medfört, kan utökade underhållsarbeten på järnvägen göras utan att störa trafiken i så stor omfattning. Regeringen har därför ytterligare utökat satsningarna på järnvägsunderhåll. Vad gäller Ostkustbanan kan nämnas att flera åtgärder för att öka kapaciteten på Ostkustbanan och anslutningar till banan genomförs eller är på gång, regeringen utökade exempelvis med sitt beslut satsningarna på dubbelspårsutbyggnaden längs Ostkustbanan, mellan och Kringlan, jämfört med förslag till ny plan. Regeringens beslut innehöll också ett uppdrag till om att fortsätta att utreda bl.a. Ostkustbanan inklusive med avseende på kapacitetsproblem och långa restider, med målsättningen att dessa stråk är så pass utredda att de kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2033 alternativt 2022–2037 och avser att lägga en infrastrukturproposition till . Efter att har fattat beslut med anledning av propositionen avser regeringen att uppdra åt att genomföra en åtgärdsplanering. Det är i detta steg som nya projekt och åtgärder ska utredas. En utbyggnad av Ostkustbanan kommer bedömas inom ramen för detta arbete. Det finns stora önskemål om åtgärder inför nationell plan i hela landet. Jag sätter stort värde i att lyssna in önskemål från alla aktörer, såsom regioner, kommuner, näringsliv och civilsamhälle. I förra nationell plan gjorde vi historiskt stora satsningar. Investeringar i transportsystemet, inte minst för att klara omställningen till hållbara transporter, kommer vara fortsatt fokus för regeringen.
frs · H812127 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:127 av (M) Remittering av betänkande har frågat mig vilka av förslag som kommer att remitteras, och när jag avser att skicka förslagen på remiss. Kommittén om den framtida svenska migrationspolitiken () överlämnade betänkandet En långsiktigt hållbar migrationspolitik (SOU 2020:54) till regeringen. Kommittén har haft i uppdrag att ta ställning till utformningen av den framtida svenska migrationspolitiken i syfte att få på plats en ordning som är långsiktigt hållbar. Betänkandet remitterades i sin helhet .
frs · H812128 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:128 av (C) Avbrott i markförlagda it- och telekomnät har frågat mig om jag delar hans bild av att det inte finns tillräckligt starka incitament för nätägare att upprätthålla hög tillgänglighet också i it- och telekomnätens mer perifera delar, och vilka åtgärder jag vidtar i så fall. Det är viktigt att tillgången till kommunikationslösningar kan återställas så snabbt som möjligt när avbrott inträffar, oavsett var i landet de inträffar. Det är i första hand den som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga kommunikationstjänster som ansvarar för att dessa fungerar och är driftssäkra, vilket regleras i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. () är tillsynsmyndighet och har utfärdat föreskrifter på området som bland annat reglerar krav på att dessa tillhandahållare ska säkerställa att åtgärder vidtas skyndsamt för att hantera en uppkommen incident samt krav på att viktiga förbindelser och tillgångar är redundanta, det vill säga att det finns parallella system för att öka säkerheten. Det finns även krav på att tillhandahållarna ska ha tillgänglig reservkraft vid strömavbrott. Tillhandahållarna är även skyldiga att rapportera störningar och avbrott av betydande omfattning till PTS. Rapporteringen kan leda till att PTS inleder granskning. pågår ett arbete inom för att genomföra EU-direktivet om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation, (EU) 2018/1972. Direktivet ger möjlighet att införa sanktionsavgifter om reglerna kring säkerhet inte efterlevs. Enligt ett förslag till en ny lag om elektronisk kommunikation föreslås att sanktionsavgifter införs för överträdelser av de krav som ställs om exempelvis säkerhetsåtgärder, rapportering av säkerhetsincidenter och integritetsincidenter etc. Förslaget har remissbehandlats och bereds nu inom .
frs · H812129 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:129 av (M) Säkerhetsrutiner för att granska anställda på Försvarsmakten (M) har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att stärka säkerhetsrutinerna hos försvaret, nu när ett ytterligare fall uppdagats där en person varit anställd på Försvarsmakten utifrån falska uppgifter. Som uppmärksammar har jag i ett svar på en tidigare fråga i ämnet (fråga 2019/20:526) konstaterat att lagstiftningen och Försvarsmaktens interna regelverk är tydliga i fråga om såväl krav på säkerhetsprövning som ansvarsförhållanden. Försvarsmaktens ansvar är därmed tydliggjort. Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa sitt arbete med personalsäkerhet. Jag vill inte föregripa den redovisningen.
frs · H812130 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:130 av (M) Likvärdighet i räddningstjänsten har frågat mig om jag avser att ge relevant myndighet ett uppdrag att klarlägga och förtydliga vad som menas med likvärdighet i räddningstjänsten. I lagen om skydd mot olyckor (LSO) finns bestämmelser om övergripande nationella mål för räddningstjänstverksamheten och den förebyggande verksamheten. Den målstyrningen syftar till att i hela landet bereda människors liv och hälsa samt egendom och miljö ett med hänsyn till de lokala förhållandena tillfredställande och likvärdigt skydd mot olyckor. Det är en uppgift för kommunerna att närmare bestämma hur målen ska uppnås. Detta sker i grunden genom en anpassning av verksamheterna till de lokala förhållandena och den riskbild som finns i kommunen. Regeringen har beslutat propositionen En effektivare för att den förebyggande verksamheten och räddningstjänstverksamheten ska kunna bedrivas på ett mer likvärdigt, effektivt och säkert sätt i hela landet. Bland annat föreslås ett nytt nationellt mål för den förebyggande verksamheten, att handlingsprogrammen för räddningstjänstverksamhet ska likformas, att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) – i stället för länsstyrelserna – ska utöva tillsyn över kommunernas förebyggande verksamhet och räddningstjänstverksamhet och att MSB i vissa fall ska få prioritera och fördela tillgängliga förstärkningsresurser vid omfattande räddningsinsatser. Förslagen syftar i grunden till att stärka statens styrning och tillsyn av kommunernas förebyggande verksamhet och räddningstjänstverksamhet för att säkerställa att kommunerna uppnår de nationella målen i LSO om ett med hänsyn till de lokala förhållandena tillfredställande och likvärdigt skydd mot olyckor i hela landet. Lagförslagen föreslås träda i kraft .
frs · H812131 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:131 av (SD) De förenklingspolitiska målen har frågat mig när och på vilket sätt jag avser återkomma till för beslut om nya mål för förenklingspolitiken. Förenklingspolitiken utgör en viktig del av näringspolitiken och bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. De nuvarande målen för förenklingspolitiken löper ut . Regeringen har därför angivit i budgetpropositionen att den avser återkomma i närtid med beslut om nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga. Arbetet med de nya förenklingspolitiska målen pågår i . De nuvarande målen för förenklingspolitiken kommer vara styrande för regeringens arbete på området till dess nya mål beslutats.
frs · H812132 · 2020-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:132 av (SD) Förslaget om ny migrationspakt i EU har frågat mig hur jag ser på det förslag om migrationspakt som den svenska EU-kommissionären presenterat, och hur regeringen kommer att agera. Regeringen välkomnar att kommissionen har presenterat förslag för EU:s asyl- och migrationspolitik i då vi behöver hitta en gemensam väg framåt. Det är positivt att kommissionen har en bred ansats som inkluderar alla aspekter av migration, asyl, integration, gränshantering, återvändande, lagliga vägar och samarbete med tredje länder, och betonar att asylsystemet ska bygga på solidaritet mellan medlemsstaterna. Det är avgörande att alla medlemsstater bidrar och att en medlemsstat med ett stort tryck av asylsökande kan vara säker på att få stöd. Systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och värna asylrätten. Förslagen innebär, som nämns i frågan, bl. a ändrade ansvarskriterier gällande syskon. Men förslaget innebär också att tiden en medlemsstat är ansvarig för en ansökan efter irreguljär inresa och efter att en utfärdad visering löpt ut, förlängs. har en medlemsstat ansvar för inresa utan tillstånd och för viseringar. Förslaget är att dessa tidsgränser ska förlängas till och det skulle, om det blev verklighet, leda till ett minskat antal asylansökningar till för den här gruppen. Utöver det föreslår kommissionen även obligatoriska gränsförfaranden och en solidaritetsmekanism. Regeringen analyserar nu de olika förslagen i detalj och vilka konsekvenser de som helhet kan komma att innebära.
frs · H812134 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:134 av (SD) Polisaspirants värderingar har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att tillförsäkra att de som utbildas till poliser står upp för demokratiska och mänskliga värderingar och om jag avser att därutöver vidta några generella åtgärder i förhållande till de institutioner som bedriver polisutbildning för att garantera detta. Antagningen till polisutbildningen har mer än fördubblats men jag vill betona att antagningskraven inte har förändrats. De höga kraven ligger fast. Polisen ska, liksom andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter, i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Detta är helt grundläggande och följer av regeringsformen. Jag har stort förtroende för att polisen är opartisk och dessutom agerar på ett sätt som gör att det inte kan ifrågasättas. Polisutbildningen är en uppdragsutbildning och omfattas därför inte av högskolelagen och högskoleförordningen. När det gäller polisutbildningen är det som fastställer utbildningens antagningskrav, innehållet i utbildningen och examinationskraven. Förutom att de formella behörighetskraven ska uppfyllas genomgår alla behöriga sökande medicinska, fysiska och psykologiska tester som utförs av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Efter drogtest och säkerhetssamtal beslutar om en sökande är lämplig och kan erbjudas plats på polisutbildningen. Under polisutbildningen genomförs det löpande bedömningar av lämpligheten för att anställas som polis. Frågeställningar om mänskliga rättigheter, etik, värdegrund och bemötande är integrerade för att medvetandegöra normer och värderingar. Eldprovet är den långa aspiranttjänstgöringen där polisstudentens lämplighet, bland annat i kontakten med enskilda och allmänheten, bedöms. Jag har fullt förtroende för att de tuffa antagningskraven till polisutbildningen och den löpande bedömning som görs under utbildningen tillförsäkrar att de nya poliser som anställs står upp för demokratiska värderingar och behandlar alla opartiskt. kan vidta disciplinära åtgärder mot en polisstudent som fuskar eller stör utbildningen. En polisstudent kan dessutom avskiljas från utbildningen i vissa fall, bland annat om studenten begår brott eller på annat sätt visar sig olämplig för fortsatt utbildning. Detta regleras i polisutbildningsförordningen och jag ser därför inte någon anledning till att vidta några åtgärder .