ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812918 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:918 av (V) Gnestapendeln har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att undvika att försämringar drabbar Gnestapendeln och övrig regional tågtrafik . När det gäller regional kollektivtrafik på järnväg har staten ett stort ansvar som infrastrukturförvaltare för det järnvägsnät som Gnestapendeln och annan regional järnvägstrafik går på. Däremot är det inte regeringen som sköter driften av pendeltågstrafiken, utan det är regionernas ansvar, och besluten kring detta fattas av förtroendevalda i respektive region. Regeringen kan inte bestämma tidtabeller eller vilka stationer som vilka tåg ska stanna vid. Väl fungerande transporter i hela landet är viktiga för människors möjligheter att ta sig till jobb och skola och för effektiva godstransporter. Att utnyttja järnvägen är ett klimatsmart sätt att resa. Området är därför högt prioriterat av regeringen. Den nu gällande nationella planen för transportinfrastruktur beslutades och omfattar en satsning vilket bland annat innebär den största järnvägssatsningen i modern tid med omfattande nyinvesteringar men också en rekordstor ökning av järnvägsunderhållet. Regeringen har fortsatt att ta ansvar för och satsa på järnvägen och efter regeringens förslag i budgetpropositionen har anslaget för järnvägsunderhåll utökats med –2023. Detta möjliggör för att kunna tidigarelägga och utöka järnvägsunderhåll i hela landet. Regeringens satsningar på järnvägen ger goda möjligheter för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna att ta sitt ansvar och satsa på och tillhandahålla en väl fungerande regional och lokal trafik på det statligt förvaltade järnvägsnätet. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet. Investeringar i och underhåll av järnvägen kommer vara fortsatt i fokus för regeringen.
frs · H812919 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:919 av (V) A-kassornas långa handläggningstider har frågat mig vilka ytterligare åtgärder, utöver de redan vidtagna, jag är beredd att vidta för att minska de långa handläggningstiderna hos a-kassorna. Under Coronapandemin har handläggningstiderna hos vissa arbetslöshetskassor ökat. Många har fått vänta oacceptabelt länge på att få sin arbetslöshetsersättning. Förutsättningarna har varit exceptionella men det ligger i arbetslöshetskassornas ansvar att kunna skala upp sin organisation för att hantera fler ersättningssökande när arbetslösheten stiger. Som påpekar kan det ibland ta att få in samtliga underlag som är nödvändiga för att arbetslöshetskassorna ska göra sin bedömning, särskilt om uppgifter behöver inhämtas från flera arbetsgivare. Regeringen vill göra om regelverket så att arbetslöshetsförsäkringen baseras på inkomster istället för arbetad tid. Det bedöms kunna leda till att handläggningen för arbetslöshetskassorna förenklas. Det innebär dock en förändring av arbetslöshetsförsäkringen i grunden som tar tid att genomföra. Det är arbetslöshetskassorna som ansvarar för handläggningen, och att kunna skala upp sin organisation för att kunna hantera fler ansökningar. Arbetsmarknaden hamnade dock snabbt i ett exceptionellt läge . Därför föreslog regeringen, i Vårändringsbudgeten, om i tillfälligt bidrag till arbetslöshetskassorna för att undvika långa handläggningstider och därmed tid utan ersättning för dem som blivit arbetslösa. Fördelningen har gjorts för att få så stor positiv påverkan på deras samlade handläggningstider som möjligt. Det är Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) som har ansvar för tillsyn över arbetslöshetsförsäkringen. Om handläggningstiderna blir för långa kan IAF inleda tillsyn av arbetslöshetskassan. Det har de gjort, IAF har riktat kritik mot Alfa-kassan för de långa handläggningstiderna. IAF har även ett pågående tillsynsärende mot Alfa-kassan, Småföretagarnas a-kassa och Hotell och restauranganställdas a-kassa. Vi behöver även dra lärdom så att kommande uppgångar eller kriser kan mötas på ett bättre sätt. Regeringen följer utvecklingen noga.
frs · H812920 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:856 av (M) Åtgärder mot vapenstölder och fråga 2020/21:920 av (KD) Vapenstölder i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkra upp att vapenstölder inte ska kunna ske på och har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtagit för att säkerställa att inga ytterligare stölder ska inträffa. Säkerhetsarbetet i innehåller flera delar som tillsammans bidrar till att skapa en hög skyddsnivå. Bevakningstjänster är en del av det arbetet. har för detta ändamål, efter en offentlig upphandling, anlitat ett företag för att tillhandahålla bevakningstjänster. Bevakningsföretaget har ansvar för sin personal och utrustning. Att vapen har försvunnit från bevakningsföretaget är självklart mycket allvarligt och det inträffade utreds av polisen. har med anledning av detta haft en särskild dialog med bevakningsföretaget och åtgärder har vidtagits. Arbetet med en ny upphandling för bevakingstjänsten har påbörjats för att en ny säkerhetsskyddad upphandling enligt säkerhetsskyddslagen ska kunna genomföras . Vidare har även andra åtgärder vidtagits inom ramen för systematiska säkerhetsarbete. Vilka dessa är kan jag inte närmare gå in på eftersom säkerhetsarbetet i omfattas av sekretess.
frs · H812921 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:921 av (KD) Digitaliserad fastighetsbildning har frågat mig vilka initiativ jag och regeringen avser att vidta med anledning av Lantmäteriets rapport. slutredovisade Lantmäteriet ett regeringsuppdrag om att driva en kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i fastighetsbildningsprocessen. I sin slutrapport redovisar Lantmäteriet var fastighetsbildningsverksamheten befinner sig på utvecklingsresan mot att stödja en digital samhällsbyggnadsprocess och vad som kan förväntas framåt . Samhällsbyggnadsprocessen berör många aktörer och regeringen har gett flera myndigheter både enskilda och gemensamma uppdrag för att bidra till arbetet med att digitalisera samhällsbyggnadsprocessen. I Lantmäteriets senaste rapport, som hänvisar till, pekar myndigheten bl.a. på att många av dessa uppdrag är beroende av varandra. Myndigheten betonar att oavsett om fastighetsbildningen sker i statlig eller regi kommer den att behöva relatera till lösningar och resultat från andra pågående digitaliseringsuppdrag. Jag delar uppfattning om att digitaliseringen är en prioriterad fråga och ett viktigt verktyg för att åstadkomma långsiktiga förenklingar och effektiviseringar i hela samhällsbyggnadsprocessen, som fastighetsbildningsverksamheten är en del av. I rapporten ger Lantmäteriet en bra bild av myndighetens bedömning av de effekter som digitaliseringen har och kan komma att få inom fastighetsbildningsverksamheten. Rapporten ger även en god översikt av de utvecklingsområden som myndigheten identifierat som särskilt betydelsefulla att arbeta med för att åstadkomma en digital transformation av fastighetsbildningsverksamheten. Min avsikt är att fortsätta verka för en digital samhällsbyggnadsprocess, men vilka åtgärder som Lantmäteriets rapport kan komma att ge upphov till är dock för tidigt att svara på. Rapporten bereds nu inom .
frs · H812922 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:922 av (KD) del av EU:s återhämtningspaket har frågat mig hur jag och regeringen planerar att använda de medel som är andel av EU:s återhämtningspaket. Den svenska återhämtningsplanen kommer att bygga på åtgärder från BP21, vår- och höständringsbudgetarna samt de extra ändringsbudgetar som lagts fram . Där finns kraftfulla åtgärder för en grön återstart till ett klimatsmart samhälle men också stora satsningar på välfärden och för att underlätta omstarten för de som blivit arbetslösa. Om dessa åtgärder inte uppfyller de krav som ställs av förordningen kan ytterligare åtgärder behöva övervägas. Regeringens prioriteringar i budgeten är väl i linje med facilitetens övergripande mål att främja tillväxt och sysselsättning, stärka social och regional sammanhållning samt stödja grön och digital omställning.
frs · H812924 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:924 av (KD) Covid-19-vaccination för personer som lever med assistans och deras assistenter har frågat mig om jag och regeringen kommer att verka för att även personer som lever med assistans eller är i behov av andra LSS-insatser samt personliga assistenter och personal inom LSS-verksamhet ska prioriteras högt vid vaccination mot covid-19. Det är en styrka för att det finns en bred uppslutning i både för värdet av vaccin och för att den som har det största behovet ska vaccineras först mot covid-19. Syftet med vaccinationerna är i ett första skede att skydda grupper som löper störst risk att bli allra svårast sjuka av covid-19. har därför på regeringens uppdrag tagit fram en prioritetsordning inom ramen för den nationella vaccinationsplanen, precis som skriver. kommer att fortsätta att uppdatera och vidareutveckla prioritetsordningen för olika grupper i samhället. I det arbetet beaktar myndigheten exempelvis behovet hos personer inom LSS-verksamhet.
frs · H812925 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:925 av (SD) Styrmedlens effekt på uppsatta utsläppsmål har frågat mig hur jag och regeringen resonerar kring hur de olika styrmedlen för inrikes transporter inverkar när det gäller att nå de uppsatta utsläppsmålen, och vilka åtgärder som kan förvänta sig på skatteområdet. Etappmålet för inrikes transporter innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU ETS) ska ha minskat med jämfört med . Transporternas växthusgasutsläpp har minskat . Reduktionsplikten för inblandning av biodrivmedel i bensin och diesel, bonus–malussystemet samt EU:s kommande utsläppskrav på nya fordon gör att närmar sig målet för inrikes transporter. Mer styrning kommer dock behövas för att nå hela vägen fram, framförallt inom transporteffektivitet, elektrifiering, energieffektivitet och biodrivmedelsproduktion. Regeringen har därför i budgetpropositionen bl.a. aviserat skärpta nivåer inom reduktionsplikten, ett nytt stöd för laddinfrastruktur för tunga transporter, en förenklad och förstärkt miljöstyrning i bonus–malussystemet, möjliggjort för investeringar i bioraffinaderier och vätgasproduktion genom industriklivet, tillfört stöd till biogasproduktion, förlängt och vidareutvecklat miljökompensationen för godstransporter på järnväg och föreslagit satsningar på underhåll av järnväg. Transportsektorn har goda förutsättningar att minska utsläppen och regeringen kommer fortsätta arbetet med att minska utsläppen i alla sektorer inklusive vägtransporter.
frs · H812926 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:926 av Boriana (M) framförhållning och fråga 2020/21:927 av Boriana (M) Skånetrafikens extra kostnader Boriana har i två riksdagsfrågor ställt ett antal frågor till mig om underhåll och järnväg. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Jag har förståelse för den frustration som både resenärer och tågoperatörer känner. En väl fungerande tågtrafik i är viktigt inte bara för regionen utan även för hela landet för att möjliggöra tågtransporter över och vidare ut i . För att möjliggöra upprätthållandet av ett tillräckligt utbud av kollektivtrafik och minska smittspridningen har efter regeringens förslag tillfört ett riktat stöd till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna på . har regeringen föreslagit ytterligare för samma ändamål Regeringen har höga ambitioner när det gäller den svenska järnvägen. av underinvesteringar i svensk infrastruktur beslutade regeringen om en nationell plan för transportinfrastrukturen som innebär en satsning till investeringar i hela landet. Det är bland annat den största järnvägssatsningen i modern tid med omfattande nyinvesteringar men också en rekordstor ökning av järnvägsunderhållet. Beslutet innebar att anslaget till järnvägsunderhåll ökade jämfört med den föregående planen som alliansregeringen och Boriana Åbergs eget parti var med och tog fram. Regeringen har fortsatt att satsa på järnvägen och har i budgetpropositionen genomfört utökningar av järnvägsunderhåll med –2023. Detta möjliggör för att kunna tidigarelägga och utöka järnvägsunderhåll i hela landet. arbetar regelbundet med besiktningar och kontroller för att upptäcka fel och brister i spåren. Det var vid en besiktning av som det upptäcktes sprickor inne i stålet som rälsen är tillverkad av. Av säkerhetsskäl så har därför reducerat hastigheten på sträckan till dess att bristerna har åtgärdats. Vad som orsakat skadorna är okänt och en utredning pågår för att fastställa orsakerna. Om bär ansvar för en trafikstörning i infrastrukturen vilken drabbar en transportör så kan ersättning utbetalas för ekonomisk skada till följd av störningen. Ersättning kan även avse kostnader för ersättningstrafik. Transportörer ska ansöka om sådan ersättning hos . Det är viktigt att vi nu fortsätter att stärka järnvägens förutsättningar. har på regeringens uppdrag tagit fram handlingsplaner för att förbättra bland annat underhållsplanering, trafikinformation och minska störningar i järnvägstrafiken. Jag kommer fortsatt att följa arbetet nära i min dialog med såväl som regioner och järnvägsbranschen.
frs · H812927 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:926 av Boriana (M) framförhållning och fråga 2020/21:927 av Boriana (M) Skånetrafikens extra kostnader Boriana har i två riksdagsfrågor ställt ett antal frågor till mig om underhåll och järnväg. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Jag har förståelse för den frustration som både resenärer och tågoperatörer känner. En väl fungerande tågtrafik i är viktigt inte bara för regionen utan även för hela landet för att möjliggöra tågtransporter över och vidare ut i . För att möjliggöra upprätthållandet av ett tillräckligt utbud av kollektivtrafik och minska smittspridningen har efter regeringens förslag tillfört ett riktat stöd till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna på . har regeringen föreslagit ytterligare för samma ändamål Regeringen har höga ambitioner när det gäller den svenska järnvägen. av underinvesteringar i svensk infrastruktur beslutade regeringen om en nationell plan för transportinfrastrukturen som innebär en satsning till investeringar i hela landet. Det är bland annat den största järnvägssatsningen i modern tid med omfattande nyinvesteringar men också en rekordstor ökning av järnvägsunderhållet. Beslutet innebar att anslaget till järnvägsunderhåll ökade jämfört med den föregående planen som alliansregeringen och Boriana Åbergs eget parti var med och tog fram. Regeringen har fortsatt att satsa på järnvägen och har i budgetpropositionen genomfört utökningar av järnvägsunderhåll med –2023. Detta möjliggör för att kunna tidigarelägga och utöka järnvägsunderhåll i hela landet. arbetar regelbundet med besiktningar och kontroller för att upptäcka fel och brister i spåren. Det var vid en besiktning av som det upptäcktes sprickor inne i stålet som rälsen är tillverkad av. Av säkerhetsskäl så har därför reducerat hastigheten på sträckan till dess att bristerna har åtgärdats. Vad som orsakat skadorna är okänt och en utredning pågår för att fastställa orsakerna. Om bär ansvar för en trafikstörning i infrastrukturen vilken drabbar en transportör så kan ersättning utbetalas för ekonomisk skada till följd av störningen. Ersättning kan även avse kostnader för ersättningstrafik. Transportörer ska ansöka om sådan ersättning hos . Det är viktigt att vi nu fortsätter att stärka järnvägens förutsättningar. har på regeringens uppdrag tagit fram handlingsplaner för att förbättra bland annat underhållsplanering, trafikinformation och minska störningar i järnvägstrafiken. Jag kommer fortsatt att följa arbetet nära i min dialog med såväl som regioner och järnvägsbranschen.
frs · H812928 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:928 av (SD) Åtgärder på skatteområdet för livsmedelsförsörjningen har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta på skatteområdet för att garantera livsmedelsförsörjningen i . Regeringen anser att möjligheterna att bo och verka i hela landet ska förbättras. Livsmedelsproduktionen är central för vår försörjningsberedskap och säkrar jobb och hållbar tillväxt på landsbygden. För att fortsatt främja ett konkurrenskraftigt jordbruk har regeringen i Budgetpropositionen avsatt medel för ett kraftfullt landsbygdsprogram och dessutom föreslagit regelförenklingar riktade mot bland annat livsmedelsproduktion. Regeringen avser att fortsätta arbeta för att det ska finnas goda generella förutsättningar för företagande och boende på landsbygden. En åtgärd i detta arbete är den regionala skattereduktionen för boende i vissa glest befolkade områden som infördes .
frs · H812929 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:929 av (SD) De offentliga finansernas hållbarhet och på fråga 2020/21:930 av (SD) Framtida skattehöjningar har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta de åtgärder föreslår för att ge mer relevanta långsiktiga bedömningar, och om jag och regeringen avser att höja skatter för att täcka upp för de försämrade offentliga finanserna och i så fall vilka skatter. Eftersom båda dessa frågor tar sin utgångspunkt i en granskningsrapport från som publicerades så väljer jag att besvara dessa frågor tillsammans. har granskat hur skatteintäkterna från klimat- och energiområdet går in i regeringens bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet och drar slutsatsen att hållbarheten möjligen är överskattad. Som svar på frågan om jag avser att följa de rekommendationer lämnar vill jag svara att regeringen kontinuerligt arbetar med att förbättra underlag och metoder när det gäller att bedöma finanspolitikens hållbarhet. förslag är ett välkommet underlag i detta arbeta och vi kommer att titta närmare på dessa och på sedvanligt vis återkomma till med en skrivelse där vi närmare redogör för vilka åtgärder vi kommer att vidta med anledning av förslagen. Jag bedömer dock att den överskattning av inkomsterna från energi- och miljöskatter som menar kan uppkomma på lång sikt, inte är av en omfattning som äventyrar finanspolitikens hållbarhet eftersom denna är begränsad i förhållande till det totala skatteuttaget. Angående andra fråga om jag avser att höja skatter, och i så fall vilka skatter, för att kompensera för ett eventuellt framtida inkomstbortfall, så är svaret att skattesatser justeras kontinuerligt för att skattesystemet ska kunna finansiera den offentliga välfärden på ett effektivt sätt. Regeringen redogör för sina förslag till förändringar av skattesystemet i budgetpropositionen.
frs · H812930 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:929 av (SD) De offentliga finansernas hållbarhet och på fråga 2020/21:930 av (SD) Framtida skattehöjningar har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta de åtgärder föreslår för att ge mer relevanta långsiktiga bedömningar, och om jag och regeringen avser att höja skatter för att täcka upp för de försämrade offentliga finanserna och i så fall vilka skatter. Eftersom båda dessa frågor tar sin utgångspunkt i en granskningsrapport från som publicerades så väljer jag att besvara dessa frågor tillsammans. har granskat hur skatteintäkterna från klimat- och energiområdet går in i regeringens bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet och drar slutsatsen att hållbarheten möjligen är överskattad. Som svar på frågan om jag avser att följa de rekommendationer lämnar vill jag svara att regeringen kontinuerligt arbetar med att förbättra underlag och metoder när det gäller att bedöma finanspolitikens hållbarhet. förslag är ett välkommet underlag i detta arbeta och vi kommer att titta närmare på dessa och på sedvanligt vis återkomma till med en skrivelse där vi närmare redogör för vilka åtgärder vi kommer att vidta med anledning av förslagen. Jag bedömer dock att den överskattning av inkomsterna från energi- och miljöskatter som menar kan uppkomma på lång sikt, inte är av en omfattning som äventyrar finanspolitikens hållbarhet eftersom denna är begränsad i förhållande till det totala skatteuttaget. Angående andra fråga om jag avser att höja skatter, och i så fall vilka skatter, för att kompensera för ett eventuellt framtida inkomstbortfall, så är svaret att skattesatser justeras kontinuerligt för att skattesystemet ska kunna finansiera den offentliga välfärden på ett effektivt sätt. Regeringen redogör för sina förslag till förändringar av skattesystemet i budgetpropositionen.
frs · H812931 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:931 av (M) WHO och har frågat mig om jag kommer att agera utifrån uppgifterna om att talare som på Världshälsoförsamlingen uttryckt stöd för avbrutits samt att kommentarer där nämns blivit borttagna från WHO:s Facebooksida. Jag har i tidigare svar till , /21:351 deltagande i och WHO:s arbete, redogjort för regeringens hållning om deltagande i WHO:s arbete. Regeringens hållning ligger fast. Vad gäller relation med WHO är denna god och präglas av samarbete och transparent kommunikation. Regeringen har flera verktyg att tillgå för att uppmärksamma WHO på frågor som är av vikt för , och den dialogen pågår löpande. Regeringen har också tillbaka en strategi för samarbetet med WHO, som bland annat anger att organisationens arbetssätt och styrning är en prioriterad fråga för . Vad gäller hur diskussionen rörande hanterades vid Världshälsoförsamlingen kan jag inte yttra mig om enskilda inlägg. På ett övergripande plan är det förstås grundläggande att deltagare ska kunna framföra sina ståndpunkter om de frågor Världshälsoförsamlingen behandlar, som alla deltagare omfattas av särskilda procedurregler som anger formerna för bland annat debatt. Procedurreglerna är antagna av samtliga medlemsstater. Jag kan också konstatera att det är vanligt förekommande att länder avbryts om de inte håller sig till reglerna för mötet. Härvidlag skiljer sig inte Världshälsoförsamlingen från andra stora internationella möten.
frs · H812933 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:933 av (SD) Sänkta arbetsgivaravgifter för äldre, unga och nyanlända har frågat mig vilka sysselsättningseffekter jag och regeringen förväntar oss av januariavtalets överenskomna nedsättningar av arbetsgivaravgifter för specifika åldersgrupper. Regeringen har tillsammans med och Liberalerna tagit initiativ till två aktuella nedsättningar av arbetsgivaravgifterna för unga. Arbetsgivaravgifterna för unga mellan föreslås tillfälligt sättas ner som en del av de stimulansåtgärder som syftar till att återstarta ekonomin efter pandemin. Många av de branscher där unga arbetar har drabbats hårt under pandemin, vilket har påverkat ungas möjlighet till anställning och extrajobb negativt. En nedsättning av arbetsgivaravgifterna för denna målgrupp bedöms kunna motverka de negativa effekterna för unga på arbetsmarknaden och förbättra möjligheterna för företag att behålla och nyanställa personal. En sådan nedsättning skulle även innebära en tillfällig stimulans till svenska företag vilket kan öka takten i den ekonomiska återstarten. finns en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för personer . Syftet med den nedsättningen är att ge incitament för arbetsgivare att anställa ungdomar mellan så att dessa får ökade möjligheter att under t.ex. sommarlov och få värdefull Ytterligare arbetslivserfarenhet i ungdomsåren ger viktiga kontakter och referenser som kan underlätta övergången till arbetslivet i ett senare skede.