ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111866 · 2020-07-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1866 gränser av (SD) till Utrikesminister (S) I sitt svar på min fråga (2019/20:1780) om utrikesministern avser att verka för att ska erkänna som huvudstad och flytta ambassaden dit hänvisar utrikesministern till att ”verkar för en förhandlad tvåstatslösning utifrån gränser där och ska leva sida vid sida i fred och säkerhet, med som framtida huvudstad för båda”. gränser är inget annat än krigsstilleståndslinjer efter att de intilliggande arabstaterna 1948 attackerade i syfte att utplåna den nyutropade judiska staten. , då arabstaterna återigen gick till attack för att utplåna i sexdagarskriget, ockuperades och östra av . Det är alltså bland annat dessa gränser utrikesministern i sitt svar förmodligen åsyftar när hon nämner gränser. Trots att stora delar av det område tillerkändes efter 1920 kränktes och illegalt ockuperades av arabstater med tiden accepterades av var detta inte tillräckligt för arabstaterna som åter gick till attack 1973 i ett nytt försök att utplåna . Det har funnits åtskilliga tillfällen när den tvåstatslösning som utrikesministern säger sig förespråka kunnat bli verklighet. då resolution 181(II) antogs av (inklusive ), men förkastades av den arabiska och palestinska sidan, och då arabstaterna illegalt ockuperade bland annat stora delar av och östra . Det har dock aldrig varit tillräckligt för den palestinska sidan då deras mål alltid varit och är att utplåna den judiska staten. De avtal som , trots uppenbara förluster av eget territorium, valt att godkänna för att få ett slut på aggressionerna från den palestinska sidan och säkra sin egen existens har aldrig godkänts eller efterlevts, i de fall man ingått sådana, av den palestinska sidan. Det är därför märkligt att fortsätter att ensidigt stödja den palestinska sidan gentemot staten - den enda demokratiska staten i sitt område. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Drar ministern slutsatsen att en lösning på konflikten mellan och ska baseras på krigsstilleståndslinjer som rådde 1949 till 1967, eller vilka gränser åsyftar ministern?
fr · H7111868 · 2020-07-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1868 Hantering av hemliga uppgifter av (SD) till Statsrådet (S) Efter att Säkerhetspolisen genomfört en inventering av arbetet med säkerhetsklassad information visar det sig att svenska myndigheter och kommuner har allvarliga brister. Frågan är naturligtvis känslig, men det är tveklöst ett växande problem i takt med att stora internationella aktörer blir alltmer intresserade av att spionera på vårt land. Utländskt spionage sker ständigt, och antalet aktiviteter för att hämta in säkerhetskänsliga uppgifter från ökar. Inte minst till följd av dagens teknikutveckling gör det oss extra sårbara. Vid genomgången visade det sig dessutom att bristerna i arbetet med säkerhetsskyddsanalys och säkerhetsskyddade upphandlingar var extra tydliga. Mot bakgrund av historien kring it-skandalen på Transportstyrelsen kunde man ha förväntat sig att arbetet blivit bättre, men i stället ser vi att myndigheterna fortfarande inte gör tillräckliga analyser av det egna säkerhetsarbetet. Säkerhetspolisen har efter inventeringen varit tydlig med att ett antal verksamheter definitivt måste förbättra sitt arbete med säkerhetskänsliga uppgifter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ tänker statsrådet ta för att säkerställa att kommuner, myndigheter och eventuella andra samhällsviktiga aktörer lever upp till de säkerhetskrav som finns rörande exempelvis hemliga uppgifter?
fr · H7111870 · 2020-07-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1870 Reserestriktioner gentemot av (SD) till Utrikesminister (S) har återigen blivit rödlistat av ett antal länder till följd av nya coronautbrott, inte minst i . kommer uppgifter om att hela landets dödstal är långt högre än tidigare rapporterat. Landets dödstal kan vara högre än man trott, vilket man tror efter att ha räknat på överdödligheten. Efter att många länder hävde reserestriktionerna väljer nu flera länder att återinföra karantän för Spanienresenärer, och på flera håll avråder man sina invånare från resor dit. Resebolag har således också ställt in resor dit. Även , som globalt ses som ett parialand, hävde sina reserestriktioner till just för att det var ett av få länder som till slut godkände resor hit. Till följd av den undermåliga och närmast extrema hanteringen från har också dödligheten i vårt land kommit att bli bland de högsta i världen, sett till per capita. Med rätta ställde sig många frågan vad den gjorde egentligen när man varken stoppade flygresor till och från riskområden eller införde krav på karantän. Att man snabbt lade av med testning och smittspårning förvärrade genast situationen. Mot bakgrund av den dåliga hanteringen från initialt finns det flera skäl att visa att man lärt sig något, då regerings- och myndighetsföreträdare tycks sakna självkritik och förståelse för det lidande som bristen på handling har orsakat. Mer än hälften av dem som testat positivt för covid-19 i ska vara asymtomatiska. Det betyder att många som är smittade är direkt farliga utan att själva ens veta om det. Av hälsoskäl, men även för att försöka reparera det dåliga ryktet har, bör regeringen givetvis skyndsamt agera. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer utrikesministern att ta initiativ till att inför reserestriktioner på något sätt, exempelvis stopp av flygningar, reseavrådan, obligatorisk testning av resenärer eller karantänskrav mot Spanienresenärer, och i sådana fall vilka?
fr · H7111871 · 2020-07-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1871 Antikristna attacker av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) En rapport från Observatory on Intolerance and Discrimination Against in Europe (OIDACE) visar att –2019 har antalet registrerade antikristna incidenter i ökat med . I en intervju med () säger , chef för , att ökningen är i synnerhet dramatisk i just där den ökat . I sammanhanget nämner Fantini även , , och som exempel på länder där antikristna brott ökat signifikant . Utöver rent fysiska attacker och vandalism utsätts många kristna även för diskriminering på olika sätt. I vissa fall har kristna mördats på grund av sin tro. När det handlar om hot och attacker gentemot kristna så nämns specifikt före detta muslimer som konverterat till kristendomen. attackerades rekordhöga 3 000 kristna platser runt om i , exempelvis kyrkor, skolor, kyrkogårdar och monument. tros mörkertalet vara högt. Kristna är världens mest förföljda religiösa grupp. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att förhindra attacker mot kristna i ?
fr · H7111872 · 2020-07-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1872 Kurdiska barns rättigheter till sitt modersmål av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) Människorättsaktivisten och språkläraren arresterades . hade länge arbetat för organisationen sällskap. Hennes brott var att hon där undervisat barn i det kurdiska språket. För detta dömdes hon nu till fängelse. Hon dömdes till fängelse hon undervisat i kurdiska. som undervisat har hennes arbete skett öppet och varit välkänt av myndigheterna. I den iranska grundlagen kap. 2 artikel 15 står det emellertid att läsa att det vid sidan av det persiska språket, som är det officiella myndighetsspråket i landet, är tillåtet att använda lokala och etniska språk i tidningar och medier och vid undervisning i minoriteternas litteratur. Vad det handlat om nu är alltså inte att hennes undervisning varit olaglig. Islamiska regimens domstolar verkar inte fatta beslut utifrån vad den iranska grundlagen säger. Rätten till ett eget modersmål är en grundläggande rättighet. Eftersom domen mot alltså strider mot landets egen grundlag måste den ogiltigförklaras och försättas på fri fot. FN:s speciella rapportörer uttryckte stor oro när de fick kännedom om fängslandet av och att man ”kriminaliserat” en handling utan att detta har sin grund i någon lag utan är ett rent påhitt av domstolen i . Att döma en ung kvinnlig lärare för att hon undervisat barn i det kurdiska språket, vilket är deras modersmål, till fängelse är ett brott mot både FN:s konvention om mänskliga rättigheter och iransk grundlag, och en i det närmaste ofattbar grymhet. Efter vad vi erfarit är det som drabbat inte ett enstaka fall när det gäller kvinnors och minoriteters rättsosäkerhet när de släpas inför rätta i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att i EU och FN driva frågan om Zahras frigivning och frågan om kurdernas och andra minoriteters grundläggande rättigheter och kvinnors rättigheter för att förmå den iranska regimen att se till att justitiemord som i fallet inte inträffar?
fr · H7111873 · 2020-07-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1873 Manliga omskärelser i av (SD) till Socialminister (S) svarade socialminister på min fråga kring manlig omskärelse. Jag häpnas över ministerns likgiltighet kring barnets egen vilja. I stället för att erkänna barns rätt att vara barn och slippa påtvingade ingrepp hänvisar ministern till en lag om vem som ska få utföra själva ingreppet. Att utföra en omskärelse utan legitimation eller särskilt tillstånd är självfallet inte rätt. Men enligt mig ska inga icke mediciniska ingrepp på små stackars barn få göras. Vill barnet sedan i vuxen ålder låta omskära sig är det den vuxne individens eget beslut och någonting helt annat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Ämnar ministern attarbeta för att inga barn i utsätts för omskärelser mot deras egen vilja ?
fr · H7111874 · 2020-07-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1874 Den fängslade svensk-iranske läkaren av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) Alarmerande nyheter kommer från vetenskapsvärlden om att forskaren och experten i katastrofmedicin nu är döende i Islamiska republiken . Ahmadreza är svensk medborgare och forskare vid (). och de två barnen bor i . arresterades han av den iranska säkerhetstjänsten efter att ha bjudits in att föreläsa vid universiteten i och Shiraz i sitt gamla hemland. Han anklagades för spioneri och dömdes senare till döden efter tortyr och en riggad rättegång. Fängelsetiden har varit full av umbäranden och sjukdom. Att när som helst kunna avrättas och oron för familjen i innebär en ständigt tärande fysisk och psykisk tortyr. har covid-19 spridits i fängelset. Bilder på Ahmadreza som har kommit från talar sitt tydliga språk: Ahmadreza Djalalis är förfärligt avmagrad, och det är uppenbart att hans liv hänger på en mycket skör tråd. Men en fortsatt fängelsevistelse för Ahmadreza kan innebära döden innan bödeln knackar på celldörren. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer utrikesministern ta initiativ till att driver på för att kravet på Ahmadrezas frigivande framförs till ?
fr · H7111876 · 2020-07-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1876 Anställning vid det tyska utrikesministeriet av (SD) till Utrikesminister (S) har anställt en radikal islamist som försvarar den iranska regimens årliga al-Quds-dag, som är för att uttrycka sitt stöd till och förintelse av . , chef för det tyska för kultur och kommunikation, välkomnade islamisten i sitt Twitterflöde och skrev att Soykan kommer att vara en del av "vårt team inom religion och utrikespolitik" på utrikesministeriet. Tidningen avslöjade att skickat ut minst sju tweets till stöd för en påstådd antisemitisk akademiker, , som har bagatelliserat Förintelsen och stött Boycott, Divestment, Sanctions (BDS)-aktivitet mot . Den av nu utnämnda islamisten Soykan representerar det tyska rådet för muslimer, som fungerar som en paraplyorganisation för ett spektrum av sunni- och shiaföreningar och moskéer, inklusive radikala antisemitiska enheter. Soykan är en ivrig anhängare av huvuddukar och andra täckande kvinnoplagg. Hon försvarade en al-Quds-samling i där nynazister, iranska regimens anhängare, BDS-aktivister, , radikala vänstern och medlemmar av den palestinska terroristenheten Popular for the Liberation of () deltog. En talesperson för den tyska kanslern kontor har dessutom försvarat den tyska utrikesministern beslut att anställa Soykan. har genom sin historia ett särskilt ansvar att hålla rent mot antisemitism. Likaså har omvärlden ett ansvar att ständigt vaka över att så sker. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern ta upp frågan om anställningen med sin tyska kollega?
fr · H7111877 · 2020-07-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1877 Förslag om nya bestämmelser för hästhållning av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I betänkande Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:1) kan vi läsa om hästhållning, och det kan uppfattas att utredningen tror att väldigt få mockar hagar: ”av hästar finns i tätortsnära områden, där det är svårt att få till ett fungerande kretslopp för hästgödseln. Delar av hästgödseln hamnar direkt på marken i rast- och beteshagar.” Vidare står det att ”ofta har både häst- och stallägare begränsad kunskap om hästgödselns värde, om risken för miljöpåverkan och om möjliga åtgärder”. De allra flesta hästägare är mycket måna om sina djur och vill inte att de ska angripas av parasiter. Därför mockas de flesta hästhagar kontinuerligt. Varje hög du mockar bort är x mängd smitta mindre. har också tydliga regler angående vad som gäller för lagring och spridning av gödsel. föreslår att och bör få i uppdrag att ta fram underlag till nya bestämmelser om miljöhänsyn för hästhållare. Rapporten innehåller inte förslag till regler eller lagstiftning men i en bilaga till slutrapporten finns innehåll som är lätt att tolka som utredningens förslag: Ha max två–-tre hästar per hektar. bör inte användas innan det skiftas. måste ha intakt växttäcke, förtunnat och ej söndertrampat och ligga från vattendrag och diken. Det skulle självklart få enorma konsekvenser för hästnäring och en utdöd hästsport. Mot bakgrund av det som anförs ovan vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur ställer sig ministern till och avser hon att vidta åtgärder med anledning av förslaget om nya bestämmelser för hästhållningen i syfte att undvika att hästnäringen dör ut?
fr · H7111878 · 2020-07-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1878 Regeringens coronasamordnare av (M) till Näringsminister (S) Coronaviruset har slagit hårt mot näringslivet. För att skapa en tydligare dialog mellan regeringen och näringslivet utsågs därför en särskild samordnare . Regeringens uppdrag var att samverka med arbetsmarknadens parter och näringslivet och att inhämta information om coronavirusets effekter på näringslivet i syfte att underlätta dialog mellan dem. Samordnaren ska även samverka med inom ramen för myndighetens uppdrag att bistå regioner med insatser som stärker deras arbete vid varsel och omställning i näringslivet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av samordnarens arbete gällande coronavirusets effekter på näringslivet?
fr · H7111879 · 2020-07-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1879 Spänningen mellan och av (SD) till Utrikesminister (S) anlände turkiska trupper till för att genomföra en gemensam militärövning. Detta sker efter att konflikten mellan och trappats upp, då azerbajdzjanska armén sköt skarpt mot med flera döda och skadade som följd. Det krävs ingen vidare efterforskning för att förstå vad syftet med den långa militärövningen är. vill visa att de upp av det land som har Natos näst största armé. som detta sker har vi sett verbala attacker mot från turkiska företrädare. Den turkiske utrikesministern har klart och tydligt sagt att de är beredda att understödja vid förfrågan för att, som han uttryckt det, skydda landets territoriella integritet. Vad som av räknas som azerbajdzjanskt territorium är dock svårt att svara på eftersom man gör anspråk på det av kontrollerade . Konflikten riskerar därmed att eskalera till ett fullskaligt krig i regionen. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern ta några initiativ för att minska risken för ett fullskaligt krig eller för att på annat sätt bistå i rådande situation?
fr · H7111880 · 2020-07-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1880 Postlagen och utdelning av post och tidningar av (C) till Statsrådet (S) Enligt postlagen ska av brev och det som skickas komma fram , och brev och tidningar delas ut . () har godkänt att Postnord ska få genomföra en pilotstudie av en ny distributionsmodell, så kallad varannan dags-utdelning av post och tidningar. Post ska då levereras måndag, onsdag, fredag vecka 1 och vecka 2. Med detta så delas då post ut till hushåll och uppgjort enligt schema. Detta kan få till konsekvens för bland annat dagstidningar som distribueras av Postnord eftersom dessa på en del håll i landet får en förskjutning av när tidningen kommer till respektive hushåll och att prenumeranter får sin tidning efter utgivningsdatum. Regeringen har aviserat att en postutredning ska komma . Innan utredningen har startat och innan direktiven är klara vore det rimligt att Postnord pausar piloten som innebär varannan dags-utdelning, med alla de komplikationer den innebär och som redovisas ovan. Detta för att postlagen är tydlig med hur ofta post ska delas ut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ge PTS i uppdrag att pausa pilotstudien av varannan dags-utdelning av post till dess en utredning och direktiv är presenterade?
fr · H7111881 · 2020-07-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1881 Utvärdering av den nya strategin för av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har antagit en ny strategi för som ska gälla –2024. Totalt omfattar den bistånd på . Ett antal områden berörs, från klimat till jämställdhet och mänskliga rättigheter. Bland annat noteras följande som målsättning: ”Förbättrade förutsättningar för individer och det civila samhället att delta i och påverka politiska processer samt stärkt respekt för de mänskliga rättigheterna.” Samt vidare: ”Stärkta, demokratiska, offentliga institutioner, inklusive minskad korruption, samt ökade möjligheter till ansvarsutkrävande.” Av strategin på drygt sex sidor framgår inte hur målen ska följas upp och utvärderas. För att det hela ska vara meningsfullt är det viktigt att det går att veta att det arbete som bedrivs går framåt och är meningsfullt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att utvärdera och följa upp den nya strategi för som antagits för perioden –2024?
fr · H7111882 · 2020-07-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1882 Yttrandefriheten i av (SD) till Utrikesminister (S) har beslutat om en kontroversiell lag som ger regeringen större kontroll över sociala medier, rapporterar den statliga nyhetsbyrån . Enligt den nya lagen måste sociala mediejättar som Facebook och Twitter ha lokala representanter i och följa turkiska domstolsbeslut om att ta bort innehåll från sina plattformar för att undvika enorma böter. Lagförslaget lades fram av president konservativa islamistiska parti (AKP) tillsammans med . Den nya lagen klubbades igenom efter en lång debatt som varade i . Då redan är ett land där yttrandefriheten är svag påverkar den nya lagen landet synnerligen hårt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad ämnar ministern och regeringen göra för att påverka yttrandefrihetens negativa utveckling i ?
fr · H7111883 · 2020-07-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1883 Försvunna flickor och kvinnor i av (SD) till Utrikesminister (S) Enligt myndigheter har över 900 flickor och kvinnor försvunnit sedan covid-19-viruset började sprida sig i landet. De saknade befaras ha dödats. har haft stora problem med våld mot kvinnor i hemmen, och i och med restriktionerna för att stävja spridningen av covid-19 har kvinnors utsatthet ökat ytterligare. Enligt kontoret för kvinnors rättigheter vid landets nationella ombudsmanskontor ökade antalet försvunna kvinnor och flickor under vårens karantän. Innan covid-19 slog till försvann fem kvinnor , men sedan samhället stängde ned har den siffran ökat till åtta kvinnor per dag. Det blir sammanlagt 915 flickor och kvinnor som försvunnit mellan och , av vilka är minderåriga. Då det inte finns något samlat register över saknade personer i blir det svårt för myndigheterna att överblicka krisen, och de flesta fall utreds aldrig. var det bara dryga dussinet fall av de fler än 1 500 flickor och kvinnor som rapporterades som saknade som kom att utredas som mord. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt arbetar ministern och regeringen för att hjälpa de utsatta flickorna och kvinnorna i ?
fr · H7111884 · 2020-07-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1884 Veto i EU:s budgetförhandlingar av (SD) till Statsminister (S) vaknade svenska folket upp till nyheten att statsminister godkänt det som kommit att bli slutdealen efter de tuffa budgetförhandlingarna i EU. Eftersom han av sina partikamrater påstås vara en duktig förhandlare kom det därför som en chock för många vad han gått med på. , som i EU-sammanhang återkommande varit noga med att verka för en budget i balans, har alltså en statsminister som lättvindigt valt att skuldsätta våra yngre generationer med hutlösa summor i syfte att ösa pengar över dåligt skötta ekonomier i södra . Man strör pengar över länder med såväl lägre skattetryck som lägre pensionsålder än , som måste fatta svåra egna beslut då vår egen välfärd i mångt och mycket håller på att kollapsa. Vi ser integrationsproblem och utanförskap i vårt land. Vi ser polisbrist, en vårdkris, katastrofala skolresultat, enorma brister inom äldreomsorgen och en omfattande och växande kriminalitet. som de redan så knapra pensionerna i många fall krymper överväger svenska politiker en höjning av den, ur ett internationellt perspektiv, redan så höga pensionsåldern – just för att få den haltande inhemska ekonomin att gå ihop. Det är naturligtvis svårt för statsministern att erkänna hur han fullkomligt misslyckats med förhandlingarna, men likväl en skandal att han till slut ändå gav med sig. Det är uppenbart en oerhörd skillnad mellan att sitta som ordförande för i en avtalsrörelse, där förhandlingarna dessutom i mångt och mycket sköts av avtalssekreterare, och att själv förhandla budget i EU. Att så få länder i EU har samma ekonomiska synsätt som är talande för vilka problem som unionen har och vilka svårigheter vi kommer att få . När man står inför detta faktum är det därför inte konstigt att man ställer sig frågan: Varför inte använda vetot? Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsminister : Vad krävs för att statsministern ska använda sig av vetorätten vid budgetförhandlingar i EU, och hur kan statsministern motivera att så inte skett vid de senaste förhandlingarna?
fr · H7111885 · 2020-07-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1885 kränkning av andra länders luftrum av (SD) till Försvarsminister (S) kunde man läsa i TT om hur två ryska Su-27-jaktplan misstänks ha kränkt finskt luftrum ovanför nära huvudstaden . Händelsen, som inträffade , ska nu utredas av finska gränsbevakningen. Det finska försvarsministeriets kommunikationsdirektör uppger att de ryska jaktplanen uppskattas ha flugit i finskt luftrum i och tillägger att skickat två av sina egna jaktplan för att identifiera planen. Att flyger in över ett annat lands område och kränker territorier på detta vis är oroväckande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit och vilka åtgärder planeras i syfte att förhindra att kränker territorium?
fr · H7111886 · 2020-07-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1886 Säkerhetslagarna i av (M) till Utrikesminister (S) Från kommer oroande nyheter om gripanden av politiska aktivister med hjälp av de nya säkerhetslagar som infört. Därmed visas tydligt att yttrandefriheten kringskärs och att det är rimligt att tala om ”ett , två system”. bryter därmed mot det avtal som tidigare ingåtts och som garanterat särart. Avsaknaden av kraftfulla motåtgärder och markeringar kommer att tas som intäkt för omvärldens accept av de drakoniska åtgärder som riktat mot . Uttalanden och verbala fördömanden har gett noll effekt. Det går inte längre att uppträda som om inget hänt. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern och regeringen att, tillsammans med resten av medlemsstaterna i EU eller med andra likatänkande partner, vidta åtgärder för att tydligt markera mot och de drakoniska säkerhetslagar som införts i och som börjat användas?