ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712978 · 2020-03-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:978 av (SD) Utvisningar har frågat mig hur många av de 80 000 asylsökande som fått avslag på sin ansökan och som dåvarande inrikesminister uttalade skulle utvisas som har lämnat landet, frivilligt respektive genom tvång samt hur många personer som har fått avslag på asylansökan som har tillkommit . Vidare har frågat mig vilka åtgärder som jag vidtar för att säkerställa att dessa personer utvisas. Dåvarande inrikesminister uppskattade i ett uttalande att 60 000 eller möjligen 80 000 personer skulle komma att återvända . Denna uppskattning byggde på det generella antagandet att skulle avgöra cirka 160 000 ärenden och att av dessa skulle resultera i ett avlägsnandebeslut. Det kan nu konstateras att har cirka 54 500 personer rest ut från efter beslut från eller , varav självmant och med tvång. I sammanhanget kan också nämnas att antalet asylansökningar i har minskat kraftigt till en nivå runt 20 000, vilket är den lägsta nivån . För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar asylpolitik måste den som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Sedan regeringen tillträdde 2014 har en mängd åtgärder vidtagits för att tillse detta. Eftersom det är angeläget att ett återvändande i så stor utsträckning som möjligt ska ske på frivillig väg infördes en möjlighet för att återlämna ett ärende till om det visar sig att personen vill medverka till ett frivilligt återvändande. Förvarskapaciteten har ökat med och uppgår nu till 528 platser. Polisen har fått utökade möjligheter att utföra arbetsplatsinspektioner, vilket har bidragit till att antalet sådana inspektioner har ökat och att polisen påträffar fler personer som håller sig undan. Regeringen har också tillsett att avvisningar och utvisningar med tvång numera kan genomföras till länder dit det tidigare varit svårt, till exempel och . Sambandsmän som på plats bidrar till att underlätta återvändandearbetet har placerats ut på ambassader i flera nyckelländer såsom och . Regeringens åtgärder har bidragit till en hög takt i återvändandet. har mer än 80 000 före detta asylsökande lämnat , vilket motsvarar cirka 1 100 personer . I jämförelse med EU-genomsnittet så har det haft en väsentligt högre nivå när det gäller återvändande, trots att vi har många asylsökande från länder som det är svårt att samarbeta med. Regeringen kommer även framöver att arbeta med återvändandefrågorna. avser vi att överlämna en proposition till som bland annat innebär utökade möjligheter att uppta fingeravtryck i vissa situationer. Åtgärderna förväntas underlätta identifiering av personer och få effekt på återvändandet. Dialogen med mottagarländerna för att återvändandet ska fungera fortsätter, liksom stödet till de gemensamma ansträngningarna på EU-nivå.
frs · H712980 · 2020-03-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:980 av (V) RUT-avdraget har frågat mig om jag avser att slopa det för staten dyra rutavdraget. Enligt är det märkligt att utöka en reform som faktiskt inte genererar något annat än en kostnad för staten och leder till ökad ekonomisk ojämlikhet. Delar av regeringens politik bygger på januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna. fråga är ställd mot bakgrund av den del av januariavtalet som anger att rutavdraget ska utvidgas med fler tjänster och taket höjas. överlämnade ett delbetänkande i vilken utredningen föreslår att rutavdraget ska utvidgas med tvätt-, möblering-, transport- och trygghetstjänster samt ett höjt tak till . Betänkandet har skickats ut på remiss. Utredningens förslag och remissinstansernas svar kommer därefter att beredas inom . Jag välkomnar all djupare analys av olika reformer och vilka effekter de har. I den fortsatta beredningen kommer jag därför att noga följa vilken effekt utvidgningen av rutavdraget bedöms ha för sysselsättningen och den ekonomiska jämlikheten.
frs · H712990 · 2020-03-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:990 av (SD) Svart adresshandel har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser att agera för att stoppa fusket. Det är viktigt att de uppgifter som är registrerade i folkbokföringen speglar verkliga förhållanden. Brister ska åtgärdas och utnyttjande av systemet ska beivras. Ingenting annat är acceptabelt. Det har därför genomförts ett antal åtgärder som syftar till att förbättra kvaliteten i folkbokföringen. har fått ökat anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. Myndigheten har möjlighet att göra besök för att kontrollera en persons bosättning och vi har dessutom på nytt infört folkbokföringsbrott. Men vårt arbete stannar inte där. Regeringen har även tillsatt en utredning som bland annat ska fokusera på åtgärder som ytterligare kan minska förekomsten av oriktiga uppgifter i folkbokföringen. Syftet med utredningen är att åstadkomma ett regelverk som ökar förutsättningarna för att folkbokföringen är tillförlitlig och ändamålsenlig samt förhindrar att folkbokföringsuppgifter kan utnyttjas på ett felaktigt sätt. har dessutom remitterat en promemoria med förslag om en underrättelseskyldighet för samtliga myndigheter om det kan antas att en uppgift i folkbokföringen är oriktig eller ofullständig.
frs · H712995 · 2020-03-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:995 av (M) Rättvis fördelning av ekonomiskt stöd till flickor och pojkar som utövar idrott har frågat mig hur en idrottsminister i en feministisk regering säkerställer att kommuner och regioner arbetar för en rättvis fördelning av ekonomiskt stöd till flickor och pojkar som utövar idrott. Jag vill först tacka frågeställaren för att han lyfter frågan om att nå en jämställd idrott. Detta och att nå en jämlik idrott är självklara målbilder för mig som statsråd i en feministisk regering. Statens stöd till idrotten har ökat och ger svensk idrott goda förutsättningar att utveckla verksamheten till nytta för både de människor som redan är med och de som står utanför och vill vara med i idrottsverksamheten. Inom ramen för den statliga idrottspolitiken är regeringen tydlig i att det statliga stödet till idrotten måste nå ut där det bäst behövs och att stödet därigenom bidrar till att förverkliga statens mål för idrottspolitiken. Hur kommuner och regioner fördelar sina stöd är en fråga för dem vilket är en del av det kommunala självstyret. Vikten av en jämställd och jämlik idrott är frågor som kontinuerligt lyfts i mina samtal med företrädare för Kommuner och Regioner. Jag vill i sammanhanget även lyfta upp att regeringen för en nära dialog med , som fördelar statens stöd till idrotten, om hur de statliga bidragen i högre grad ska kunna bidra till ökad jämlikhet och jämställdhet.
frs · H712996 · 2020-03-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:996 av (M) CBRN-team som stöd till har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att erbjuda hjälp till med exempelvis ett CBRN-team. Jag vill i mitt svar hänvisa till socialminister svar på riksdagsfrågan 2019/20:830 om stöd till med anledning av smittoutbrott : ”krishanteringsorganisation arbetar dygnet runt, och följer nära aktuella händelseutvecklingar, både inom landet och internationellt. Det gäller även hanteringen av coronaviruset (2019-nCoV). UD har genomfört ett omfattande konsulärt arbete med anledning av händelsen och arbete pågår fortfarande. Statsministern och statsråden får information löpande om händelseutvecklingen. Regeringen inklusive berörda ambassader följer utvecklingen noga och har en nära kontakt med ansvariga myndigheter. Någon begäran från om att bistå med ett CBRN-team har inte inkommit och regeringen har inga planer på att bistå med ett sådant team.” Internationell samordning sker bland annat med () och inom EU och dess smittskyddsorgan ECDC (). För att stödja WHO:s arbete med att stoppa det globala utbrottet av sjukdomen (covid-19) har regeringen beslutat att avsätta till (for Emergencies). Fonden är central för WHO:s möjligheter att agera vid hälsorelaterade kriser och bidrar därmed till det globala arbetet mot hälsohot.
frs · H712998 · 2020-03-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:998 av (M) Invandrarelevers skolsegregation har frågat mig om invandrarelevers skolsegregation ökar eller minskar och vilka åtgärder som jag med anledning av detta kommer att vidta. Det är genomgående stora skillnader mellan landets olika skolor när det gäller elevernas socioekonomiska bakgrund och migrationsbakgrund. Analyser för åren 1998–2015 visar att skillnaderna i skolornas socioekonomiska sammansättning har ökat (, Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skillnader mellan skolor, 2018, , bilaga 7). Skolsegregationen varierar utifrån elevernas socioekonomiska bakgrund och migrationsbakgrund. Skillnaden mellan olika skolor i elevsammansättning utifrån utländsk bakgrund har ökat sett över tidsperioden men avstannat . Skolsegregationen är högre för elever som är födda i med utländsk bakgrund än för utlandsfödda elever. Antalet elever med utländsk bakgrund har ökat i de flesta skolor, men det finns fortfarande stora skillnader mellan skolor när det gäller andelen elever med utländsk bakgrund. Skolsegregationen avseende familjeinkomst har ökat. Enligt analyser har skolans socioekonomiska sammansättning fått en större betydelse för elevernas resultat. Skolsegregationen riskerar att negativt påverka skolväsendets förmåga att kompensera för elevernas skilda förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, vilket riskerar att drabba elever med mindre priviligierad familjebakgrund hårdast (, PM skolsegregation ). Skolsegrationen avseende såväl socioekonomisk bakgrund som migrationsbakgrund måste minska för att vi ska kunna öka jämlikheten i skolan. Skolan ska vara en mötesplats för elever med olika bakgrund. Vi ska inte ha skolor där elever med svensk bakgrund och utländsk bakgrund aldrig möts, eller olika skolor för barn med högutbildade föräldrar respektive lågutbildade. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska analysera och föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen (dir. 2018:71). Utredningen kommer att redovisa sitt uppdrag till regeringen .
fr · H7111130 · 2020-04-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1130 Tillfälligt stopp för djurtransporter mellan länder av (V) till Statsrådet (S) I skuggan av coronaviruset så stoppas djurtransporter vid gränserna runt om i . Det leder till att djurtransporter tillåts bli stående vid gränserna både i och utanför EU. Vi ser bland annat problem med att inte tillåter djurtransporter från högriskområden att köra in i landet, och vid den polska gränsen är det långa väntetider med köer i uppemot , vilket ger långa väntetider. Liknande scenario finns även vid den turkisk-bulgariska gränsen med få möjligheter att upprätthålla djurvälfärden och där gränserna saknar möjlighet att prioritera djurtransporterna så som är avsett. Det är tydligt att handeln med levande djur för stunden sker på bekostnad av ett stort lidande för djuren. Kommissionen beslutade att djurtransporter skulle fortsätta mellan medlemsländerna trots den svåra situation som uppstått som ett resultat av covid-19 krisen. Det är redan tydligt att många av de transporter som genomförs inte sker i enlighet med EU:s förordning om skydd av djur under transport. Enligt förordningen ska ansvariga inför varje transport vidta alla nödvändiga åtgärder för att hålla resan så kort som möjligt och för att förhindra dröjsmål. Den behöriga myndigheten ska se till att åtgärder vidtas vid bland annat gränskontrollstationer så att djurtransporter behandlas med prioritet. Sändningar med djur får enligt förordningen inte fördröjas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser att agera för ett tillfälligt stopp av djurtransporter mellan länder?
fr · H7111131 · 2020-04-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1131 Rea på svenska bolag av (SD) till Näringsminister (S) Från att inledningsvis ha varit en förödande hälsokris med fara för människoliv har coronaviruset fått en tilltagande negativ effekt på företag, jobb och samhällsekonomi. I kommer rapporter om varsel från rese-, restaurang- och hotellbranscherna. Även industrier och stora börsbolag kämpar för sin överlevnad. Börsen har fallit , och från toppen är tappet än mer dramatiskt på , även om vi sett ett uppsving. och världen står mitt uppe i en ekonomisk kris av historiska mått. I denna miljö har den svenska kronan tappat kraft och handlas på nivåer mot euron som inte setts och mot dollarn . är en öppen ekonomi, vilket vanligtvis är en styrka men också innebär att våra bolag är sårbara för utländska köp. Det visar inte minst exemplet när köpte Investors aktiepost i lastvagnar. Bara senare avnoterades bolaget från börsen. Min uppfattning är att regeringen i denna extraordinära tid bör vara särskilt vaksam mot aggressiva utländska företagsköp samt ha en hög beredskap att vid behov vidta lämpliga åtgärder för att skydda vitala och långsiktiga svenska näringsintressen. I har liknande resonemang förts av ekonomimister i samband med krisen där: “We will avoid a sell-out of German economic and industrial concerns. There cannot be any taboos. Temporary and limited state support as well as participations and takeovers need to be possible.” (Källa Reuters .) Europeiska kommissionens ordförande, von der Leyen, har gett följande uppmaning till EU:s medlemsstater: “You should use all options to protect critical European companies from foreign takeovers or influence that could undermine our security and public order.” (Källa Financial Time .) Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra att svenska bolag reas ut till utländska köpare?
fr · H7111132 · 2020-04-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1132 Stöd till taxibranschen av (SD) till Näringsminister (S) Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att mildra de ekonomiska effekterna av coronakrisen, vilket är bra. Tyvärr finns det brister i åtgärderna som får dramatiska effekter på mindre företag. Taxibranschen är ett typexempel där regeringens åtgärder inte hjälper de små företagen. Taxibranschen består till stor del av enmansföretag eller företag med få anställda. Sex av sju taxiföretag har endast en eller två bilar, så det är verkligen fråga om små företag. Två tredjedelar driver det som enskild firma, och en konkurs får dramatiska följder för den enskilde företagaren. Även om det är fråga om små företag utgör dessa företag en stor och viktig del i samhällsviktiga transporter. De utför transporter av skolbarn, sjuktransporter och färdtjänst, men även akuta transporter av utrustning till sjukvården. I den situation som råder har transportuppdragen minskat dramatiskt för hela taxibranschen. Det har bokstavligt talat blivit tvärstopp i hela Taxisverige, vilket får dramatiska konsekvenser för en hel bransch om inga stödåtgärder sätts in snabbt. Sker inget i närtid kommer många företag att gå i konkurs, och när ekonomin börjar stabilisera sig igen finns inte de små taxiföretagen kvar på marknaden. Vem ska då utföra alla de transporter som är så viktiga för samhället? Risken är uppenbar att de seriösa taxiföretagen slås ut och i stället ersätts av mindre nogräknade aktörer. tog tidigt fram ett riktat kontantstöd till små och medelstora företag som drabbats hårt av coronakrisen. presenterade den norska regeringen ett stöd som betalas ut kontant och innebär att staten täcker en del av de fasta och löpande kostnaderna för företag som har drabbats av en betydande nergång i omsättningen till följd av följd av viruspandemin och smittskyddsåtgärderna. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att skydda den hårt pressade taxibranschen under rådande ekonomiska kris?
fr · H7111133 · 2020-04-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1133 Stöd till flygtrafik till under krisen av (M) till Infrastrukturminister (S) Jag får allt fler signaler från flygbranschen att flygbolagen inte längre klarar av att upprätthålla flygtrafiken till på kommersiell grund. De flesta flygavgångar har redan försvunnit men fortfarande finns möjlighet att med stora begränsningar ta sig till och från huvudstaden från de större orterna med. Med de långa avstånd vi har i riskerar en hel landsända att få mycket begränsad tillgång till och från landets huvudstad om nästan all flygtrafik försvinner. Dessutom försvinner intäkterna för flygplatserna som är samhällsviktiga för ambulansflyg, ambulanshelikopter, sjöräddning med mera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Kan ministern tänka sig tillfälliga stöd till flygplatser och flygtrafik till ?
fr · H7111134 · 2020-04-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1134 Tre svenska fängslade medborgare i , och av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) Tre svenska medborgare är politiska fångar i utländska fängelser: journalisten i , läkaren i katastrofmedicin Ahmadreza Djalali i och förläggaren i . Det är uppenbart att deras fängslande strider mot deras mänskliga rättigheter. Varken Amhadreza Djalali eller har fått någon rättvis rättegång värd namnet, och har aldrig ens åtalats för något brott. har vi en covid-19-pandemi över världen. Pandemin i är mycket omfattande, och därför har regimen frigivit ca 100 000 fångar tillfälligt och benådat en del fångar som suttit i fängelse. Dock har inte politiska fångar som Ahmadreza med flera, som sitter i det ökända Evinfängelset, frigivits. Det finns en stor risk att coronaviruset också får omfattande spridning i såväl samhället som fängelserna i såväl som (se Press Statement on human rights based effective response to the novel COVID-19 virus in ). Länder som och har betydligt sämre möjligheter än att ta hand om sina covid-19-sjuka. Därför borde känna ett särskilt ansvar för dessa fall av fängslade svenskar. För det första bör dessa fängslade medborgare få besök av vårt lands ambassadörer i respektive land och bli undersökta av svenska läkare. Det är inte osannolikt att deras hälsa under pågående pandemi kan hotas. För det andra bör kräva att de friges så att kan tas hem för vård, antingen för att de redan drabbats eller för att de löper större risk att drabbas av den pågående pandemin. För gäller att gripandet och fängslandet av honom strider mot egen rättegångsbalk (Criminal Procedures Act) 1, 19 och 59 §, enligt vilken ett gripande måste prövas av domstol . En person kan enligt eritreansk lag hållas häktad i . Det är även enligt eritreansk lag förbjudet att hålla en fånge utan möjlighet till kontakt med omvärlden. Inget av det som föranstaltas i eritreansk lag har följts av de eritreanska myndigheterna. har inte få veta vad han anklagas för. Han har utan dom och rannsakan varit fängslad . Jag vill med anledning av ovanstående fråga utrikesminister : Kommer ministern att kräva att få dessa svenska medborgare, som i strid med FN:s deklaration om mänskliga rättigheter sitter fängslade i , och , frigivna, och vilka åtgärder vill ministern vidta för att skydda dem från covid-19 och se till att de får vård om det skulle behövas?
fr · H7111135 · 2020-04-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1135 Skyddsutrustning för medarbetare inom hälso- och sjukvården av (M) till Socialminister (S) Medarbetarna inom hälso- och sjukvården gör under innevarande coronakris ett fantastiskt arbete. Trycket och påfrestningarna på hälso- och sjukvården är stora. Mycket talar för att det kommer att fortsätta att vara så inom överskådlig framtid. Medarbetarna inom hälso- och sjukvården riskerar i sitt arbete att smittas av covid-19. För att de ska känna trygghet måste de ha relevant skyddsutrustning. Rekommendationer för skyddsutrustning tas fram av , och de tillämpas lokalt hos kommuner och regioner, i samråd mellan chefer, medarbetare och skyddsombud. Covid-19 är lika smittsamt i som i och i . Just hur tillämpningen av rekommendationerna av skyddsutrustningen ser ut lokalt skapar oro hos medarbetarna inom vården. Oron består i att skyddsutrustningen ska ta slut och att det görs eftergifter på säkerheten, framför allt i tider av brist på utrustning. Skyddsnivån för medarbetarna inom hälso- och sjukvården måste vara jämlik över hela landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : På vilket sätt avser ministern att säkerställa att skyddsnivån för dem som arbetar inom hälso- och sjukvården, på såväl som regional nivå, är jämlik över hela landet?
fr · H7111136 · 2020-04-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1136 Granskning av utländska direktinvesteringar av (L) till Statsrådet (S) En av följderna av coronapandemin är att priserna på svenska bolag fallit rekordsnabbt. Företag som äger och driver kritisk infrastruktur löper risk att falla i händerna på diktaturer om vi inte sätter stopp för utländska direktinvesteringar som hotar rikets säkerhet. Det har aldrig varit billigare för utländska investerare att köpa svenska bolag. har kronan tappat mot dollarn, och har Stockholmsbörsen tappat . är ett av de länder som har bedrivit en aggressiv direktinvesteringskampanj i . publicerade () en kartläggning över kinesiska bolagsförvärv i . 51 svenska bolag, med hundratals dotterbolag, har fått kinesiska staten som huvudägare . Frihandel och samarbete behövs än mer nu . måste vi också se till att är skyddat mot angrepp utifrån. Regeringen agerade 2019 i rätt riktning genom att tillsätta en utredning för att ta fram ett system för granskning av utländska direktinvesteringar. Tyvärr är slutdatum för den utredningen . Jag är oroad över att insatserna kan komma för sent med tanke på dessa extraordinära tider. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet göra för att se till att utredningen blir klar tidigare för att skydda i dessa oroliga tider?
fr · H7111137 · 2020-04-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1137 politiska fångar av (V) till Utrikesminister (S) kräver många chilenska organisationer att ska frige de politiska fångarna. Bland annat har den etiska kommissionen mot tortyr i , tillsammans med organisationen ”Koordinationen för frihet för politiska fångar ” presenterat ett uttalande där de kräver frihet för de politiska fångarna i det sociala upproret. har FN: s högkommissionär för mänskliga rättigheter uppmanat att skydda hälsa och säkerhet för människor som finns i förvar, i och med coronavirusets framfart. Detta gäller i synnerhet politiska fångar. Sedan chilenska folkets revolt så har tusental fängslats, många av dem barn och unga. Det här är människor som har blivit orättvist kvarhållna för sin politiska övertygelse och aktivism. Barn har ”fängslats” genom omhändertagande av de sociala myndigheterna, utan någon som helst grund annat än misstanken om att de har deltagit i protesterna. Förutom dessa barn så har över 2 500 politiska fångar, många utan ordentlig rättsprocess och vars enda brott har varit att delta i protester. Flera anhörigorganisationer och MR‑organisationer har protesterat eftersom fängelser är överfulla och saknar möjlighet till adekvat vård, som coronaviruset nu detekterats inom fängelserna. Att vara politisk fånge under dessa omständigheter är en omänsklig dubbelbestraffning. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer att ta upp frågan med och kräva frigivning av de politiska fångarna, speciellt med tanke på att coronaviruset nu sprider sig i fängelser?