ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111681 · 2020-06-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:1681 Stängningen av av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) I en fråga (2019/20:1583) undrade jag om miljö- och klimatministern var beredd att omvärdera den svenska klimatpolitiken i grunden för att svensk industri ska kunna återstartas efter coronakrisen och växa genom ökad produktion. Hennes svar på detta blev ett tydligt nej. Trots att forskare nu menar att som coronakrisen slagit hårt mot svensk industri så försvårar den svenska klimatpolitiken för industrin att starta om. Man anser att den har bundit sig hårt vid orealistiska koldioxidmål som man mäter i form av utsläpp från svenskt territorium. Genom försvårande för svensk industri att producera i flyttar därför produktionen utomlands där det ofta sker ett koldioxidläckage eftersom industrierna ofta är mindre utsläppseffektiva där än här. På det stora hela släpps det därför ut mer koldioxid i världen som arbetstillfällen och inkomster minskar i . En fullständigt misslyckad politik, med andra ord, om man vill uppnå minskade koldioxidutsläpp. Ministern svarar inte på frågan om huruvida klimatpolitiken är kontraproduktiv. I stället refererar hon till påståenden om att det finns en bred uppslutning bakom klimatomställningen hos svenska folket och näringslivet och att ”har stora möjligheter att agera föregångsland och bidra till att minska de globala utsläppen genom att utveckla och sprida utsläppsminskande tekniker”. Hur detta går ihop med de koldioxidläckage som uppstår då svensk produktion, på grund av svensk klimatpolitik, flyttar utomlands förblir obesvarat. Miljö- och klimatministern säger vidare i sitt svar att ”en viktig roll för i det europeiska och globala klimatarbetet är att driva på för en snabbare omställning till fossilfrihet”. Trots detta stänger man ned fossilfria energikällor som kärnkraft, som tillsammans med vattenkraften står för den största delen av energi i . Beslutet om avvecklingen av fattades 2015 då ägare inte längre såg någon lönsamhet i fortsatt drift. Regeringen ställde sig bakom beslutet om avveckling, och har stängts ned och ska också stängas permanent. Elbristen i landet har dock gjort det lönsamt att åter börja elda med olja i . Fantasier om helt förnybart och förtida avvecklingar av kärnkraftsreaktorer har lett fram till att man eldar med olja vid . Dessutom importerar vi kolkraft från våra grannländer. Detta borde rimma mycket illa med regeringens vurmande för klimatet och även det vara kontraproduktivt. Ministern säger ju själv att ”en viktig roll för i det europeiska och globala klimatarbetet är att driva på för en snabbare omställning till fossilfrihet”. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Är ministern beredd att stoppa den förtida stängningen av och låta fossilfri energi gå före förnybar?
fr · H7111682 · 2020-06-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:1682 Restriktioner på badplatser för att undvika smittspridning av (SD) till Socialminister (S) kunde man läsa på om hur det var trångt på stränderna trots den rådande smittorisken. när det är varmt och soligt och man uppmanas att ta semester inom så riskerar landets stränder att överbefolkas. Att hålla för att inte smitta andra kan då vara svårt. Det finns en befogad oro för att personer ska komma för nära varandra och därmed öka risken för att coronasmitta sprids vidare. En del stränder har skyltar där man påminner om vikten av att hålla ett avstånd , men några egentliga maktmedel har man inte. De regler som finns, exempelvis om max 50 personer, är främst inriktade på restauranger. För badplatser finns inga restriktioner utan bara rekommendationer. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : På vilket sätt avser ministern och regeringen att förhindra ökandet av smittspridningen, och avser ministern och regeringen att införa särskilda restriktioner när det gäller badplatser?
fr · H7111683 · 2020-06-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:1683 Erkännande av folkmordet av (SD) till Utrikesminister (S) tillkännagav för regeringen att ska erkänna folkmordet på armenier, assyrier/syrianer/kaldéer och pontiska greker, att bör verka inom EU och FN för ett internationellt erkännande av folkmordet på armenier, assyrier/syrianer/kaldéer och pontiska greker och att bör verka för att erkänner folkmordet på armenier, assyrier/syrianer/kaldéer och pontiska greker. Under folkmordet, som pågick , mördades runt 1,3 miljoner människor i det . Bakom folkmordet stod den ungturkiska rörelsen. När besökte 2014 lovade han att driva frågan om att regeringen skulle erkänna folkmordet under förutsättning att Socialdemokraterna skulle vinna valet. I en intervju med Assyria TV sa han: ”Har vi fattat beslut i så ska vi naturligtvis fullfölja det. Det är absolut min målsättning.” Trots att det är Socialdemokraterna som sedan valet styr utrikespolitiken och trots sitt löfte har man alltså svikit. sa i stället statsministern till SVT: ”Jag har gjort det jag sa, jag tog det till en utredning, den rapporten visade att det här är en oerhört komplex fråga. Det är en sak för ett parlament att erkänna folkmord, det är en annan sak för en regering.” Och på en direkt fråga om regeringen tänkte erkänna folkmordet svarade han: ”Regeringen har inte någon plan på det, nej.” Det skulle vara intressant att höra om regeringen har omvärderat sitt nej och i stället kommer att följa tidigare löften om erkännande, som det dessutom finns riksdagsbeslut på. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer att erkänna folkmordet i enlighet med beslut ?
fr · H7111685 · 2020-06-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:1685 Återvändande IS-terrorister av (SD) till Utrikesminister (S) kunde man läsa i om hur fritagningar av IS-terrorister i nordöstra har ökat samt att både svenska och finska kvinnor lyckats ta sig ut ur al Hol-lägret. Det har pågått rymningar , och har vi sett fler fall med fritagningar av kvinnor från . Enligt artikeln rymde tre finska kvinnor och nio barn från det ökända al-Hol-lägret. Kort därefter rapporterades att minst två svenska kvinnor med fyra eller möjligen fem barn ska ha flytt. Senast ska ytterligare en svenska ha rymt och återvänt till . Det varnas även för att antalet IS-terrorister som återvänder till inte kommer minska. Det rapporteras om att många anhöriga samlar in pengar till smugglarna. går smuggelvägen ut via , precis som resvägen ofta gick in via när jihadisterna anlände till regionen. deporterar redan misstänkta europeiska jihadister till sina hemländer. I och med att flertalet IS-terrorister tar sig tillbaka till så ökar också hotbilden mot . måste därför förbereda sig på att det kan komma fler IS-terrorister. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser ministern och regeringen att arbeta för att förhindra att fler IS-terrorister släpps ut eller lyckas rymma samt återvänder till ?
fr · H7111686 · 2020-06-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:1686 Palmolja i livsmedel av (SD) till Statsrådet (S) Trots att palmolja inte är bra för varken människan eller miljön så förekommer det fortfarande i en stor del av våra livsmedel. Palmoljan innehåller ett flertal cancerframkallande ämnen men anses ändå vara en av världens viktigaste vegetabiliska olja och finns i mat och produkter som vi använder , till exempel margarin, kakor, friterade produkter, choklad, smink, tvål, tvättmedel, ljus och biodrivmedel. Restprodukter efter utvinning av palmkärnolja från oljepalmsodlingarna i används också och exporteras till för att bli djurfoder. Palmoljan är inte bara hälsoskadlig för människan utan är även skadligt för naturen och djurlivet. Enorma ytor av världens mest artrika regnskog ersätts av oljepalmsodlingar. I samband med det har människor, djur och växtarter trängts undan och fått kraftigt försämrade eller förstörda livsmiljöer. åsidosätts ursprungsbefolkningens hävdvunna rättigheter för framställandet av palmolja. Att hugga ned stora ytor av regnskogen bidrar även till stora utsläpp av växthusgaser. Enligt Världsnaturfonden (WWF) ökar produktionen av palmolja snabbt och uppgår nu till närmare , varav produceras i och . Palmoljeproduktionen förväntas fördubblas . Framför allt är palmolja den viktigaste matoljan och kalorikällan för många miljoner människor i syd. De länder som konsumerar mest palmolja är , och . På fjärde plats kommer EU. ser vi en stor ökning av intresset att odla oljepalm i till exempel , och . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att arbeta för en minskning av palmolja i livsmedel?
fr · H7111687 · 2020-06-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:1687 Akuta kapacitetsbrister i av (SD) till Statsrådet (S) presenterade statsrådet tillsammans med nätägaren i Ellevio en lösning på elkrisen i ; lösningen bygger på att energiföretaget kan fortsätta producera el med hjälp av medel ur elberedskapskassan. I ett pressmeddelande hävdade man ”krisen för elförsörjning avvärjd på kort sikt”. Detta gällde dock bara , och runt om i och alla kranskommuner är nu kapacitetsläget fortsatt akut. I ett dokument som nyhetstjänsten har tagit del av skriver , som äger regionnäten i , att det råder ”ett extraordinärt svårt driftläge” i de regionala och lokala näten i . I samma dokument skriver i att är ett område där industriexpansioner och etableringar hämmas, infrastruktur- och byggsatsningar försenas och kapacitetsbristen leder till att elektrifieringen av transportsektorn försenas. Nätägaren Ellevio säger att man håller på att bygga upp en flexmarknad för tillsammans med för att kunna överbrygga då det är tänkt att nya stamnät ska vara på plats. Detta är dock, enligt , docent i nationalekonomi med inriktning energi och miljö på , bara något som kan lösa de tillfälliga och kortsiktiga problemen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att långsiktigt lösa de akuta kapacitetsbrister som kommunerna runt om i lider av?
fr · H7111688 · 2020-06-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:1688 En hållbarare tågtrafik av (SD) till Infrastrukturminister (S) kunde man läsa om hur ett tunnelbanetåg spårat ur i södra . Detta är inte första gången det hände. Anledningen till urspårningen sas vara att rälsen var för varm. Tåget färdades i en låg hastighet vid den inträffade händelsen, och som tur var skadades ingen. Är det inte för mycket snö på spåren så är rälsen för varma. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : På vilket sätt avser ministern och regeringen att arbeta för en hållbarare tågtrafik?
fr · H7111689 · 2020-06-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:1689 kritik mot av (SD) till Socialminister (S) internationella rykte fortsätter att försämras med anledning av covid-19 och vår hantering av smittspridningen. () har pekat ut som ett särskilt riskland vad det gäller smittspridning, tillsammans med följande tio länder; , , , , , , , , och . Den svenska strategin ifrågasätts på internationell nivå och de höga dödstalen står ut kraftigt, inte minst i jämförelse med våra nordiska grannländer. menar att det finns en överliggande risk att hälso- och sjukvården pressas till bristningsgränsen närmare hösten, när även säsongsinfluensan kommer att kräva vårdens resurser. I stället för att ta till mer restriktiva åtgärder och verka förebyggande har lättat på restriktionerna . Dödstalen fortsätter att öka, och eftergifterna av dessa lättnader kan bli en svår konsekvens att möta . gällande hög smittspridning i är givetvis allvarlig och bristen på tydlig statistik saknas eftersom masstestningen i landets regioner har kommit igång i ett så pass sent skede. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ser regeringen på varning, där tydligt pekas ut som ett särskilt riskland, och vilka eventuella åtgärder anser ministern vara aktuella med anledning av detta?
fr · H7111690 · 2020-06-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1690 Märkning av matvaror med hög salthalt av (SD) till Statsrådet (S) De flesta av oss tror att vi får i oss en normal mängd salt. rekommenderar ett och salt per dag. Men vi får i oss större mängder än så, och det är inte det salt vi själv använder när vi lagar mat eller saltar på maten som är den stora boven. Det är det dolda saltet som utgör den största mängden av vårt intag, till exempel den saltmängd som finns i ost, bröd och skinka. Salt reglerar bland annat ämnesomsättningen i kroppen, och i måttliga mängder hjälper det oss hålla ett normalt blodtryck. Salt reglerar också kroppens syra-basbalans. Men för mycket salt kan öka risken för högt blocktryck, vilket är av de ledande riskfaktorerna för hjärt-kärlsjukdom . drabbas ca 50 000 svenskar av hjärtinfarkter eller stroke, och en fjärdedel av den vuxna befolkningen har högt blodtryck. Stora mängder salt kan också orsaka skador på bland annat njurarna, ge migränanfall, orsaka ödem och öka risken för magsäckscancer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statssrådet och regeringen att arbeta för en tydligare märkning av varor med hög salthalt?
fr · H7111691 · 2020-06-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1691 Åtgärder för att stärka enskilda näringsidkare i krisen av (M) till Finansminister (S) Många viktiga åtgärder har vidtagits för att rädda jobb och företag i krisen. Tiotusentals hårt arbetande småföretagare har drabbats svårt. Dessvärre har enskilda näringsidkare mer eller mindre glömts bort i de krispaket regeringen lagt fram. har därför föreslagit att enskilda firmor tillfälligt ska kunna kombinera den egna verksamheten med a-kassa . har de inga skyddsnät om de inte helt avstår från att arbeta i sin firma. Vi har också föreslagit att det tydliggörs att lönekostnaden är en fast kostnad för enskilda firmor (som inte kan ta del av permitteringsstöd) så att de kan få riktig nytta av omställningsstödet, det statliga stödet för företag som tappat en stor del av omsättningen. beslutade att regeringen skyndsamt och fortlöpande ska granska de sammanlagda stödåtgärdernas påverkan på företagen och återkomma till med förslag på åtgärder som särskilt stärker de enskilda näringsidkarnas möjligheter att lindra konsekvenserna av covid-19. har regeringen inte återkommit i frågan. Därför vill jag fråga finansminister : När avser ministern att återkomma med förslag till om åtgärder som särskilt stärker de enskilda näringsidkarna i den ekonomiska krisen?
fr · H7111692 · 2020-06-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1692 Inlemmande av i internationella organisationer av (SD) till Utrikesminister (S) I ett svar på en skriftlig fråga (2019/20:876) om utrikesministern kommer att internationellt verka för att tillåts delta i WHO svarade ministern att både och EU har ett intresse av att deltar i internationella organisationer. ”Det internationella arbetet mot coronaviruset är ett exempel på ett område där det är skäligt och önskvärt att deltar. EU, och därigenom , har genom ett uttalande från utrikestjänsten förklarat att vi vill finna praktiska lösningar för hur ska kunna inlemmas i WHO:s arbete”, svarade utrikesministern. Det är givetvis mycket välkommet att har denna ståndpunkt. Det finns åtskilliga arenor att arbeta på för att få med i många olika internationella organisationer, inte bara WHO. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Har den en strategi för att arbeta med att inlemma i olika internationella organisationer, och hur ser i sådana fall denna strategi ut?
fr · H7111693 · 2020-06-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1693 Tillgång på vaccin av (SD) till Socialminister (S) Forskare varnar nu för att kan komma sist i kön när det gäller vaccin mot covid-19, och i värsta fall bli helt utan. När andra länder har vaccinproduktion inom sina gränser och skrivit kontrakt och dammsugit världsmarknaden på ett kommande vaccin har den och ansvariga myndigheter knappt kommit ur startgroparna, larmar , professor i nationalekonomi vid som har varit engagerad i frågan om vaccinproduktion i . Detta enligt Fplus. Man menar att eftersom regeringen var illa förberedd när det gällde att förse svenska folket med coronatester och, enligt statistik från och organisationen , var ett av de länder som hade sämst tillgång i världen pekar många parametrar mot att riskerar att bli utan vaccin eller i alla fall hamna sent i kön för att få det. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder tänker ministern att vidta för att och svenska folket inte ska bli utan vaccin mot covid-19?
fr · H7111695 · 2020-06-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1695 Folkmord på kristna i av (SD) till Utrikesminister (S) parlamentariska grupp för internationell religions- och trosfrihet (APPG) varnar i en ny rapport, : unfolding genocide, om att våldsamheterna mot kristna i kan sluta i folkmord. Enligt rapporten har den nigerianska staten varit oförmögen att skydda de kristna. Rapporten pekar på att det inte bara är de islamistiska terrororganisationerna Boko Haram och ISWAP som dödar kristna utan att det också förekommer farmarmord från militanta Fulani-boskapsskötare mot övervägande kristna jordbrukssamhällen i landets bördiga mellanbältesregion. Internationella rättsexperter hävdar att standarden för folkmord har uppnåtts i då man uppskattar att tusentals kristna har dödats i mellanbältesregionen. Våld i både mellanbältet och nordöstra (där Boko Haram och ISWAP härjar) har lett till massflykt av miljoner människor eftersom hela samhällen har tvingats fly i rädsla för massakrer. I rapporten uppmanas och det internationella samfundet att vidta åtgärder, som omfattande undersökningar och åtal, för att rädda nigerianska medborgares liv. "Som nigerianska regeringsföreträdare offentligt och med rätta medgivit är det kristna som hänsynslöst utsätts, särskilt på grund av sin tro" heter det i rapporten. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att lyfta de kristnas situation i i samtal med den nigerianska regeringen, och vilka andra åtgärder vidtar ministern för att särskilt sätta fokus på att bekämpa den ökande förföljelsen av kristna?
fr · H7111696 · 2020-06-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:1696 Konfiskering av mark vid Nineveslätten av (SD) till Utrikesminister (S) som större delen av världen är upptagen med att hantera coronaviruset med alla dess följder ser vi fortsatt olika former av övergrepp runt om i världen. I vissa fall har de, till följd av virusets framfart, bromsat ned och i andra fall ökat – just på grund av att fokus just nu riktas mot pandemin. Vad vi nu börjat se i är minst sagt oroväckande. Enligt en tidigare parlamentsledamot från har den paramilitära shiagruppen Hashd al-Shaabi börjat konfiskera mark tillhörande de religiösa minoriteterna på . Det är inte första gången den Iranstödda shiamilisen begår övergrepp, varför det också är klart att med deras offensiv också följer krigsbrott. Offren, i detta fall främst kurdiska shabaker, kristna och turkmener, lär mot bakgrund av tidigare händelser kopplade till Hashd al-Shaabis omfattande övergrepp inte få någon hjälp från den irakiska regeringen. Situationen på är minst sagt instabil och osäker för de invånare som bor där, även efter att Islamiska staten drevs ut från området. Majoriteten av de kristna som flytt och nästan 3 500 shabaker har av den anledningen inte återvänt till sina hem. Behovet av stöd för att dels bygga upp området, dels möjliggöra vitala samhällsfunktioner är stort. Tillståndet är med andra ord kritiskt, och det är inte svårt att se vilka intentioner de shiitiska extremisterna har, då de i takt med sina utrensningar har börjat bygga nya bosättningar i området. Med tvång tvingas människor på flykt och in kommer nya, vilket i grunden innebär att milisen verkar för att ändra demografin i grunden. På detta sätt omöjliggör de för ursprungsbefolkningen att leva som . har betonat vikten av att på olika sätt stödja minoriteterna på , just på grund av att de är extra utsatta. Mot bakgrund av detta önskas utrikesminister svara på följande fråga: Avser ministern att agera för att stödja minoriteterna från Nineveslätten i , och vilka åtgärder kan vi i sådana fall förvänta oss?
frs · H7121367 · 2020-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1367 av (C) Plastpelletssanering har frågat mig hur jag kommer att agera för att kostnaden för nedskräpningen av plastpellets eller eventuella rättsprocesser inte ska falla på enskilda kommuner. inträffade en fartygsolycka på då plastpellets (470 miljoner plastbitar) föll överbord. började drivor av plastpellets sköljas upp på stränderna i och medierna började rapportera om händelsen. Även på svenska har pellets flutit i land. är omfattningen på land i inte dokumenterad som omfattande, men utsläpp och nedskräpning är alltid något som ska tas på allvar och åtgärdas för att undvika skador på djur och natur. noterades och omhändertogs sannolikt en stor mängd av dessa plastpellets via den ordinarie strandstädningen, utan att någon koppling till detta specifika utsläpp gjordes eftersom det då inte var känt. Löpande strandstädning sker i med stöd av medel från miljöbudgeten, där kommuner, enskilt eller tillsammans, kan ansöka om bidrag för strandstädning. nedskräpning är ett stort problem i flera kommuner, som utöver miljön även drabbar friluftsliv och turism. Regeringen har avsatt i stöd till strandstädning som med stöd av Havs- och vattenmyndigheten fördelar till kommuner utefter behov. Sedan utsläppet av plastpellets har i koordinerat och förmedlat information och kontakt mellan kommuner, rederier, försäkringsbolag och de statliga expertmyndigheterna Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och HaV. Även i har varit involverade i arbetet. i har i sin samordnande roll bl.a. gett och vidareförmedlat råd kring hur plastpellets påverkar miljön, samt hur dialog, insamling och dokumentation bör hanteras med rederier och försäkringsbolag, för att undvika att extra kostnader drabbar kommunerna och om så sker att de i möjligaste mån ska kunna ersättas av försäkringsbolag eller rederi.
frs · H7121372 · 2020-06-03 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1372 av (M) Besöksnäringen och skatt på husbilar har frågat mig om jag är villig att agera för att värna svenska företag och besöksnäringen med anledning av regeringens fyrdubblade svenska skatt på husbilar. Pandemin och det faktum att vi inte reser och rör oss på samma sätt får stora konsekvenser för besöksnäringen. För att mildra coronavirusets effekter på jobb och företag har regeringen tagit fram omfattande åtgärder. Bland annat har flera åtgärder syftat till att stötta små och medelstora företag, vilket bland annat träffar besöksnäringen som huvudsakligen består av små och medelstora företag. Exempel på vidtagna åtgärder är stöd vid korttidspermittering och sänkta arbetsgivaravgifter. Vidare planeras ett omställningsstöd baserat på omsättningstapp att införas. Husbilar skiljer sig från andra lätta fordon eftersom de delvis används som fritidsfordon och inte körs så långt som andra bilar. Regeringen anser att detta bör beaktas i skattelagstiftningen och har därför gett i uppdrag att utreda förmånligare och mer flexibla villkor för återbetalning av skatt för husbilar i samband med att de ställs av. har redovisat sitt uppdrag i promemorian Förmånligare villkor för återbetalning av fordonsskatt för husbilar vid avställning som är under remiss. Tiden för remissinstanserna att yttra sig över förslaget går ut . Därefter kommer förslaget att beredas inom .