ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7121787 · 2020-07-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1787 av (SD) Cancervården under coronapandemin har frågat mig vad regeringen avser göra för att förhindra att cancerscreening och canceroperationer försenas under rådande pandemi. Sjukdomen covid-19 innebär stora påfrestningar på samhället och på hälso- och sjukvården. På grund av det nya coronaviruset och antalet insjuknade gör regionerna tillfälliga omprioriteringar inom hälso- och sjukvården. Vilka förändringar som anses nödvändiga att vidta ser olika ut och i olika regioner. Beslut om att genomföra tillfälliga omprioriteringar och förändringar inom cancervården får endast fattas av respektive region eller sjukhus utifrån rådande situation och ska prövas löpande. Vad gäller t.ex. screening som syftar till att spåra och motverka sjuklighet i cancer kan smittoriskerna förknippade att med att delta i screeningen eventuellt väga tyngre än den förebyggande hälsovinst som screening normalt innebär. De resurser som screeningen tar i anspråk kan också, utifrån det extraordinära läge som vi befinner oss i, bedömas göra större nytta i andra delar av hälso- och sjukvården. Eventuella omprioriteringar i befintliga verksamheter kräver dock full insikt i de lokala förutsättningarna och besluten måste därför tas av respektive region. Varje region bör löpande göra bedömningar av situationen för att i yttersta mån säkerställa att screening-verksamheten kan fortgå i så normal omfattning som möjligt. I de fall som screeningen tillfälligt pausas ska en plan tas fram för när screeningen kan återupprättas. I syfte att säkerställa en god cancervård även under rådande pandemi har tagit fram riktlinjer för prioriteringar till följd av covid-19. Mer specifikt för cancervården har tagit fram tillfälliga riktlinjer för cervixcancerscreening för att möjliggöra självprovtagning och därmed möjliggöra att fler screenas under pandemin. Utöver det så har en dialog med regionala cancercentrum om utvecklingen inom cancerområdet och regeringen följer utvecklingen noggrant. Regeringen beslutade också om att betala ut de som tidigare låg som en prestationsbaserad del av överenskommelsen mellan staten och SKR om jämlik och effektiv cancervård 2020. Detta betalades således ut till regionerna utan de tidigare överenskomna prestationsbaserade kraven. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att fördela bidrag till regioner och kommuner i syfte att ekonomiskt stödja verksamheter inom hälso- och sjukvård respektive socialtjänst för merkostnader till följd av covid-19. Sjukvårdshuvudmännen ansvarar sedan för att prioritera och fördela resurserna enligt behovsprincipen. Därutöver gav Regeringen i uppdrag att ge förslag på hur myndigheten kan stödja regionernas hantering av uppdämda vårdbehov orsakade av utbrottet av covid-19.
frs · H7121788 · 2020-07-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1788 av (SD) Uttalanden från generaldirektören vid har frågat mig om jag kommer ta några initiativ med anledning av generaldirektörens uttalanden. invånare ska kunna känna tillit till den offentliga sektorn. Att statliga myndigheter lämnar faktabaserad information är viktigt för att rätt åtgärder ska kunna vidtas i samhället och för att möta desinformation. lyder under regeringen men är, liksom andra statliga myndigheter under regeringen, självständig vid myndighetsutövning mot enskilda och kommuner och vid tillämpningen av lag. Myndighetens ledning ansvarar enligt myndighetsförordningen inför regeringen för verksamheten. Regeringen för löpande en dialog med myndighetens ledning för att informera sig om olika frågor. Regeringen följer utvecklingen kring covid-19-pandemin noga och är beredd att vidta ytterligare åtgärder om det behövs. Jag avser dock inte vidta några åtgärder med anledning av de uttalanden som beskriver i frågan.
frs · H7121790 · 2020-07-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1790 av (SD) Regeringens coronastrategi har frågat mig om den svenska coronastrategin. Det övergripande målet för hantering av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och smittspridningens effekter är att begränsa smittspridningen för att skydda människors liv och hälsa och säkra sjukvårdens kapacitet. Den svenska strategin vid hanteringen av viruset är att de åtgärder som vidtas ska baseras på kunskap och beprövad erfarenhet och att rätt åtgärder ska vidtas . För att denna strategi ska kunna upprätthållas omprövas åtgärderna löpande utifrån kunskapsläge och smittspridningssituation. Utgångspunkten har varit att de åtgärder som vidtas för att minska smittspridningen ska präglas av uthållighet och delaktighet samt att effekter på samhället och folkhälsan i stort ska beaktas. genomförde Inspektionen för vård- och omsorg () en granskning av vård och behandling på särskilda boenden för äldre. Granskningen visade att boendena i stor utsträckning kan tillgodose behoven av vård och behandling bl.a. för att regionerna utökat vårdkapacitet i form av tillgång till mobila team och ökad tillgång till läkarkontakter för boendena, såväl dag- som jourtid. gav regeringen för vård och omsorg () i uppdrag att särskilt analysera vad covid-19 innebär för kvaliteten och säkerheten inom vård och omsorg. Syftet är att bidra med viktig kunskap både under nuvarande kris och inför framtida sjukdomsutbrott.
frs · H7121791 · 2020-07-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1791 av (M) Trafiksäkerheten på landsbygden har frågat mig om trafiksäkerheten på landsbygden. Regeringens arbete med trafiksäkerhet utgår från nollvisionen, där ansvaret för trafiksäkerheten delas mellan de som utformar och de som använder transportsystemet. Svenskt trafiksäkerhetsarbete är framgångsrikt. Dödstalen i vägtrafiken har halverats . har en omfattande dialog med många aktörer, bland annat regionala och lokala företrädare, om behoven i transportsystemet. Verket har även kontaktvägar in för privatpersoner som har frågor, ber om information eller vill lämna synpunkter till myndigheten, exempelvis via telefon, e-post eller sociala medier. Vanligtvis är det de närboende som har bäst kunskap om lokala trafikförhållanden. välkomnar också att människor hör av sig när de ser något farligt i vägnätet. regionala organisation hanterar ett antal ärenden som aktualiseras den vägen och har på det viset också direktkontakt med allmänheten och boende om behov längs vägarna. Jag ser det som angeläget att även fortsatt har en aktiv dialog med olika aktörer. Det är en framgångsfaktor för trafiksäkerhetsarbetet i .
frs · H7121792 · 2020-07-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1792 av (M) En ökning av antalet anmälda vårdskador har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att vården ska bli säkrare. Patientsäkerhetsarbetet är en prioriterad fråga för mig och för regeringen och måste också ha högsta prioritet i hälso- och sjukvården. har antalet anmälningar om händelser som har medfört eller hade kunnat medföra en vårdskada s.k. legat på en stadigvarande nivå. Resultaten visar vidare att klagomål från patienter och närstående har minskat något jämfört . skedde en minskning med . Detta är ett steg på vägen men mer måste göras för att utveckla arbetet med patientsäkerhet och minska antalet vårdskador. Som ett led i ett intensifierat arbete inom området har fått i uppdrag att samordna och stödja patientsäkerhetsarbetet i landet. Som del i arbetet har tagit fram en handlingsplan för ökad patientsäkerhet som började gälla . Handlingsplanen ska stärka huvudmännens systematiska patientsäkerhetsarbete och bidra till att förebygga att patienter drabbas av vårdskador. Därutöver har staten och kommuner och regioner ingått en överenskommelse om patientsäkerhet, m.m. och regeringen avsätter i den för patientsäkerhet. Av överenskommelsen framgår bland annat att ska stödja kommunsektorn i sitt arbete med att identifiera vårdskador inom primärvården. Regeringen följer noga utvecklingen inom patientsäkerhetsområdet.
frs · H7121793 · 2020-07-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1793 av (M) Garanterad kompetens hos läkare i jourtjänst har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att de läkare som har jourtjänstgöring vid sjukvårdens akutmottagningar uppfyller de minimikrav som Inspektionen för vård och omsorg () ställer. Det är viktigt att hälso- och sjukvårdspersonalen har hög kompetens och goda förutsättningar att ge en bra och säker vård. Enligt hälso- och sjukvårdslagen är det vårdgivaren som ytterst ansvarar för att så är fallet. Det är bra att tillsynar detta. När det gäller läkare ska regionerna anställa och handleda AT-läkare och ST-läkare i den omfattning som behövs för att det ska finnas tillräckligt många legitimerade läkare och specialistläkare. För att stödja vårdgivarna tillför regeringen totalt ca till regionerna för bland annat att utbilda vårdens framtida medarbetare. Vidare har regeringen inrättat ett vårdkompetensråd som ska långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjning av personal inom vården.
frs · H7121794 · 2020-07-27 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1794 av (SD) WHO:s undersökning i har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar inom WHO för att försöka säkra att undersökningen om coronavirusets ursprung uppfyller krav om objektivitet. Som jag har uttryckt i tidigare svar till utgör WHO ett stort kunskapsstöd vid hanteringen av pandemier. Organisationen kommer även att vara avgörande för den internationella hanteringen av hälsokriser. Det är viktigt att organisationen arbetar självständigt och med maximal integritet. har en nära dialog med WHO och kommer att verka för att en utvärdering av WHO:s covid-19-respons genomförs på bästa möjliga sätt i enlighet med den resolution som togs vid Världshälsoförsamlingen . Vad gäller undersökningen om coronavirusets ursprung är arbetet fortfarande i en förberedande fas. Regeringen fortsätter att arbeta för att öka kunskapen om smittans uppkomst, spridning och hur den bäst bekämpas. I detta sammanhang understryker vi vikten av transparens.
frs · H7121796 · 2020-07-27 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1796 av (M) Åtgärder för att möta kommande elbehov har frågat mig hur jag säkerställer att vi har tillräckligt med el för att leva, verka och även ha beredskap för krig och kris i och resten av landet. Frågan om elförsörjning i hela är något som jag, regeringen och ansvariga myndigheter bevakar noga och arbetar med kontinuerligt. En robust, hållbar och konkurrenskraftig elförsörjning är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle. har god tillgång på el. nettoexporterade el under årets alla veckor. Utbyggnaden av förnybar elproduktion i har varit betydande och den installerade elproduktionskapaciteten generellt har ökat med över 7 000 MW . Elnäten på alla nivåer behöver fortsatt utvecklas och användas effektivt i takt med den ökande elektrifieringen av samhället. har kraftfullt ökat sina investeringar i transmissionsnätet och för de kommande, vilket kommer att förbättra överföringsmöjligheterna i landet så att el kan transporteras dit den behövs. Ledtiderna för elnätsprojekt behöver dock bli kortare. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag baserat på betänkande Moderna tillståndsprocesser för elnät (SOU 2019:30). Syftet är bl.a. att förkorta handläggningstiderna hos såväl nätföretag som myndigheter. Regeringen avser även fortsätta att främja och undanröja hinder för efterfrågeflexibilitet. Flera initiativ pågår inom området och för att nämna något beslutade regeringen om ett uppdrag om smarta elnät till och . Elförsörjningen är av grundläggande betydelse även i händelse av kris och krig. Regeringen har i den extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:167) föreslagit ett tillskott om för elberedskapsanslaget. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Vidare har regeringen i Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99) föreslagit ett höjt beställningsbemyndigande för elberedskapsanslaget med . beslutade i enlighet med regeringens förslag. Regeringen följer frågan noga och beslutade i regleringsbrevet för om att verket ska redovisa hur anslaget för elberedskap har använts –2019 samt hur anslaget avses att användas –2035. En utvecklad robusthet inom energiförsörjningen är en förutsättning för en ökad totalförsvarsförmåga. Regeringen avser att återkomma kring detta i den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2025.
frs · H7121798 · 2020-07-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1798 av (M) Kunskapsnivån hos legitimerade läkare och sjuksköterskor har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att en legitimation som läkare eller sjuksköterska ska vara en garant för att personerna innehar de kunskaper som legitimationen kräver. Låt mig först säga att för att upprätthålla en hög kvalitet och patientsäkerhet i den svenska hälso- och sjukvården måste det självklart ställas höga krav på alla de läkare och sjuksköterskor som ges legitimation innehar de kunskaper och färdigheter som legitimeringen kräver. Även om det ytterst är regioner och kommuner som har huvudansvaret för att säkerställa att personalen har den kompetens som krävs, oavsett var personalen i fråga fick sin utbildning, har regeringen vidtagit flera åtgärder för att modernisera dels läkarutbildningen, dels utbildningen för specialistsjuksköterskor. I propositionen Bastjänstgöring för läkare (prop. 2017/18:274) förslår regeringen att läkarutbildningen förlängs med en termin till och efter läkarexamen ska den enskilde direkt kunna ansöka om läkarlegitimation hos . Vidare föreslås att läkarnas specialiseringstjänstgöring, det vill säga den vidareutbildning de genomgår för att bli specialister inom olika områden, ska inledas med en gemensam introduktion för alla s.k. bastjänstgöring. Bastjänstgöringen ska vara obligatorisk även för de som har sin läkarutbildning från andra länder än när man ska bli svensk specialistläkare. De regler som avser införandet av bastjänstgöring för läkare föreslås träda i kraft . Regeringen har vidare uppdragit åt en särskild utredare att se över specialistsjuksköterskeutbildningen i syfte att den framtida utbildningen ska möta hälso- och sjukvårdens förändrade behov och ge studenterna den kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som specialistsjuksköterska. Utredningens förslag har remitterats och bereds i . Regeringen har vidare en pågående satsning på karriärtjänster för specialistsjuksköterskor som är ett led i att stärka kompetensförsörjningen och förbättra villkoren för specialistsjuksköterskor. Slutligen kan nämnas att regeringen, genom lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer (2016:145), har genomfört det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet (YKD) i svensk rätt samt att handläggningar om legitimation prövas av , så även när det gäller erkännande av yrkeskvalifikationer inom EU och EES för yrken inom hälso- och sjukvården. All hälso- och sjukvårdspersonal står även under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg () och prövningar av det personliga yrkesansvaret sker löpande via () som efter anmälan från bl.a. fattar beslut i behörighetsärenden, dvs. beslut som gäller prövotid, återkallelse av legitimation, återkallelse av annan behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården eller begränsning av förskrivningsrätten.
frs · H7121800 · 2020-07-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1800 av (SD) Insatser för en jämställd vård har frågat mig hur regeringen avser verka för att den svenska hälso- och sjukvården ska bli mer jämställd. Jämställdhet handlar om mänskliga rättigheter och är en demokratifråga. antogs det jämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv samt fyra delmål. tillkom även ett delmål om jämställd hälsa som anger att kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma förutsättning för en god hälsa och erbjudas vård och omsorg på lika villkor. Delmålet jämställd hälsa avser fysisk, psykisk och sexuell/reproduktiv hälsa, och omfattar såväl förebyggande folkhälsoarbete som åtgärder och insatser till enskilda personer gällande socialtjänst, stöd och service till personer med funktionsnedsättning samt hälso- och sjukvård. Jämställdhetsintegrering innebär att ett jämställdhetsperspektiv ska införlivas i all politik som påverkar människors rättigheter, villkor och möjligheter. Ett jämställdhetsperspektiv ska alltid anläggas i beredningen av regeringsbeslut som direkt eller indirekt påverkar människors villkor. Därutöver har regeringen gjort en rad insatser på området, eftersom det visatsatt kvinnor missgynnas inom olika områden i hälso- och sjukvården. Till exempel har staten och SKR ingått överenskommelsen om att främja kvinnors hälsa. Regeringen har avsatt medel för detta ändamål och avsätts . SKR skriver i sin rapport att satsningen fått effekt på bland annat förlossningsvården och att nöjdheten ökat, eftervården stärkts och att t.ex. antalet kvinnor som får allvarliga bristningar i samband med förlossningar minskat. Avseende endometrios har social utvärdering (SBU) och tagit fram olika kunskapsunderlag och efter ett särskilt uppdrag från regeringen publicerade nationella riktlinjer för endometrios. Riktlinjerna är ett stöd för prioriteringar och ger vägledning om vilka behandlingar och metoder som olika verksamheter i vård och omsorg bör satsa resurser på. Det är huvudmännens ansvar att kunskapsstöden används och implementeras. Regeringen fortsätter att arbeta med de jämställdhetspolitiska målen och följer utvecklingen noga.
frs · H7121801 · 2020-07-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1775 av (M) Bilden av utomlands och fråga 2019/20:1801 av (SD) Synen på utomlands har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att motverka den eventuella skada tillfogas genom att bilden av i utlandet påverkas av vad som beskrivs som en misslyckad pandemihantering, nu senast genom ett uppmärksammat inlägg i . har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag vidtar för att vända den negativa utvecklingen när det gäller synen på utomlands. Det framgår tydligt av Svenska Institutets rapporter att den internationella mediebilden av hantering av Covid-19 innehåller både positiva och negativa inslag. Det är dock för tidigt att dra några slutsatser kring hur denna rapportering påverkar Sverigebilden. UD och utlandsmyndigheterna har återkommande beskrivit den svenska strategin i internationella medier och förklarat våra förutsättningar och traditioner i arbetet med folkhälsa och smittskydd. Regeringen och myndigheterna arbetar systematiskt och långsiktigt för att sprida en korrekt, relevant och rättvisande bild av i utlandet. Genom att vara öppna, tillgängliga och redogöra sakligt för hantering, bidrar vi bäst till att motverka att missförstånd eller felaktig information kring hantering sprids.
frs · H7121802 · 2020-07-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1802 av (SD) har frågat mig varför regeringen inte har infört krav på mun- eller ansiktsskydd i vissa sammanhang, och på vilken vetenskap jag baserar den nuvarande hållningen. Precis som det framgår av mitt svar på frågorna 2019/20:1299 av (SD) Munskydd i publika miljöer och inom äldreomsorg och 2019/20:1310 av (SD) Munskydd- och andningsskydd är den expertmyndighet som ansvarar för den nationella folkhälsan och åtgärder mot olika typer av hälsohot, däribland det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Myndighetens råd och rekommendationer utgår från aktuellt kunskapsläge. bedömning är att det vetenskapliga stödet är svagt när det gäller nyttan med munskydd i publika miljöer och att det inom hälso- och sjukvården och omsorgen finns risker med ett felaktigt handhavande av munskydd. Ett felaktigt handhavande kan upphäva eventuella positiva effekter och i värsta fall öka risken för smittspridning. Regioner och kommuner har som huvudmän det huvudsakliga ansvaret för att förbereda och anpassa vården och omsorgen till rådande förutsättningar. Regioner och kommuner är också, i egenskap av arbetsgivare, ansvariga för att systematiskt undersöka och åtgärda arbetsmiljörisker så att deras anställda kan arbeta säkert. I den rådande coronapandemin innebär arbetsgivarens ansvar bl.a. att se till att det finns tillräckligt med skyddsutrustning och att den utrustning som används är säker. är den myndighet som ska se till att arbetsmiljölagen följs. Det görs genom tillsyn, regler och kommunikationsinsatser. Regeringen stödjer löpande myndigheternas, regionernas och kommunernas arbete genom tillskott av resurser samt genom att förmedla information, stöd och vägledning om covid-19.
frs · H7121803 · 2020-07-24 00:00:00 — var på fråga 2019/20:1777 av (M) tillsynsavgifter och fråga 2019/20:1803 av (C) höjda avgifter har frågat mig om jag avser att vidta några initiativ med anledning av kraftigt höjda tillsynsavgifter. har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra utslagning av småskaliga livsmedelsproducenter på grund av höjda avgifter. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. De avgifter som och hänvisar till rör kontroll av drygt 1 000 livsmedelsföretag, till exempel stycknings- och charkanläggningar, fiskproduktanläggningar, äggpackerier och mejerier samt vin- och sprittillverkare. Dessa livsmedelsföretag har haft en avgift som inte täckt de faktiska kostnaderna för kontrollen, vilket nu har korrigerat. Därför höjdes också timtaxan från . Hur mycket ett företag betalar i årlig kontrollavgift är olika och baseras bland annat på hur stort behovet av kontroll är. För livsmedelsföretagen är det möjligt att påverka den årliga avgiften. Genom den så kallade erfarenhetsklassningen kan företag som följer lagstiftningen få minskat antal kontrolltimmar vilket ger en lägre årlig avgift. I en nyligen beslutad lagrådsremiss som syftar till att anpassa svensk lagstiftning till den nya EU-förordningen om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet i livsmedelskedjan föreslår regeringen att obligatorisk efterhandsdebitering bör införas för avgifter inom livsmedelskontrollen. Det innebär att livsmedelsföretagen betalar sin kontrollavgift efter genomförda kontrollbesök i stället för en årlig avgift i början av varje kalenderår, som är fallet. Med efterhandsdebitering blir det tydligare för företagen vad de betalar för och det skulle också kunna bidra till att företagen upplever systemet som mer rättvist. Jag kommer att följa upp denna fråga, bland annat i den löpande dialogen med myndigheten. Ur mitt perspektiv är det angeläget att bedriver sin kontrollverksamhet på ett kostnadseffektivt, likvärdigt och ändamålsenligt sätt. En väl fungerade livsmedelskontroll är också viktig för att uppnå livsmedelsstrategins målsättningar med en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning samt bidra till en hållbar utveckling i hela landet.