ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111137 · 2020-12-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1137 Statlig närvaro i hela landet av (L) till Statsrådet (S) Om hela ska växa krävs det att det finns jobb. består dessutom av mer än ett fåtal storstäder. Du ska ha möjlighet att bo och arbeta på landsbygden och ha tillgång till grundläggande samhällsservice. Det handlar om saker som att kunna driva företag, utbilda sig och ha tillgång till fungerande infrastruktur. Du ska kunna leva som du vill, var du vill. Trots att vi genom vårt samarbete med regeringen och har arbetat för ökad statlig närvaro i hela landet får jag oroväckande signaler. rapporterade att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, med huvudbas i , trots prioriteringar från myndighetsledningen växer mest i . Exempelvis rekryteras en majoritet av cheferna till – detta trots att generaldirektören varit tydlig med att ska prioriteras vid rekrytering. P4 granskning visar även att har tre fjärdedelar av avdelningscheferna och två tredjedelar av enhetscheferna placerats i . Granskningen visar också att har andelen anställda i ökat kraftigt som den har minskat i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet och regeringen göra för att bryta denna negativa trend och i stället öka, men framför allt säkerställa, en fortsatt stark statlig närvaro i hela landet?
fr · H8111138 · 2020-12-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1138 Avsaknad av stödåtgärder för restaurangbranschen av (SD) till Näringsminister (S) meddelar regeringen att nya och hårdare restriktioner för restaurangbranschen ska träda i kraft ; detta med anledning av det förvärrade smittläget avseende covid-19. De nya restriktionerna föreskriver ett förbud mot alkoholförsäljning och att restaurangsällskap framgent får bestå av högst fyra personer. Restriktionerna innebär en synnerligen allvarlig inskränkning i restaurangernas förutsättningar att bedriva sin verksamhet på ett affärsmässigt sätt, och detta dessutom i ett läge där branschen redan tidigare kunnat konstateras vara en av coronapandemins stora ekonomiska förlorare. De tidigare införda restriktionerna med alkoholförbud och förbud mot sällskap på mer än åtta personer har slagit hårt mot branschen med många konkurser och nedläggningar av tidigare livsdugliga verksamheter som följd. De nya, hårdare restriktionerna riskerar att medföra än mer långtgående konsekvenser för en hel näring om inte omfattande åtgärder vidtas för att lindra effekterna. På vilka grunder regeringen gör bedömningen att dessa extraordinära restriktioner är nödvändiga för att begränsa smittspridningen ifrågasätts inte i sig, utan endast det förhållandet att regeringen inte presenterar förslag till riktade stödåtgärder. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka ytterligare åtgärder avser regeringen att vidta i syfte att underlätta för landets hårt prövade hotell och restauranger med anledning av de nya och hårdare restriktioner som träder i kraft ?
fr · H8111139 · 2020-12-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1139 Krav på munskydd av (SD) till Socialminister (S) Från rekommenderas munskydd i kollektivtrafiken och i vissa trånga miljöer. Detta sker nästan efter att pandemin har kommit att bli en realitet i vårt land. Att det sker först och inte direkt är talande för hur regeringen återigen agerar reaktivt i stället för proaktivt, även när man faktiskt tar tag i en åtgärd som för den breda internationella expertisen var en självklarhet . har i vanlig ordning stuckit ut som ett udda land där man trots omfattande studier fortsatt att förneka den effekt som munskydd har för att minska smittspridningen. Bara ett fåtal länder i världen, såsom diktaturerna , och , har valt att inte ha munskyddskrav. I införde man krav på munskydd utanför hemmet så tidigt som , och om man inte följer påbudet riskerar man böter på motsvarande . Undertecknad ställde en fråga till socialministern om detta , mot bakgrund av vilken enkel åtgärd det är för att främja folkhälsan, men i vanlig ordning med föga resultat. Än ser vi dessutom återkommande påståenden om att munskydd skulle inge ”falsk trygghet” och därmed göra att man inte håller avstånd som man ska. Vidare hävdas det fortfarande att det skulle innebära att man tar sig mer i ansiktet och att det kan innebära en extra fara om man inte använder dem korrekt. Samtliga av dessa påståenden, som skamligt nog ursprungligen har spridits av myndigheter, saknar vetenskapligt underlag. Forskningen är nämligen entydig: Med munskydd tar man sig mindre i ansiktet, och användarna påminns snarare om att hålla avstånd. Vidare är de främst till för att förhindra att en sjuk (kanske asymtomatisk) person smittar, snarare än att en frisk ska slippa bli smittad. Av den anledningen är det viktigt att så många som möjligt bär munskydd. Att det skulle innebära en ökad risk för smittspridning i samhället för att någon skulle använda det fel är således också inkorrekt. har, till följd av regeringens huvudlösa och faktaresistenta så kallade strategi, kommit att bli ett av världens värsta länder sett till antal döda per capita. Det kostar inte bara i anseende och liv utan även ekonomiskt. Utöver ett strategibyte skulle en förhållandevis billig och enkel lösning kunna vara strikta krav på munskydd i kombination med att staten ser till att skattefinansierade munskydd finns att tillgå. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad är bakgrunden till att regeringen inte har infört munskyddskrav, och kan vi förvänta oss hårdare krav framöver eller möjligheten att erbjuda medborgare kostnadsfria munskydd?
fr · H8111140 · 2020-12-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1140 Gymnasieskolornas distansundervisning av (SD) till Utbildningsminister (S) har skolor större möjligheter att bedriva undervisning på distans, detta efter ett regeringsbeslut. kom sedan det efterlängtade beskedet: Nästan samtliga gymnasieskolor övergår till distansundervisning, vilket enligt beslut är tänkt att gälla från till . Syftet är naturligtvis att minska den milt uttryckt mycket omfattande smittspridningen i samhället. Antalet inlagda på sjukhus är högre än när det var som mest , som sjukvården inte alls har samma personalkapacitet som . Smittspridningen befinner sig, inte helt oväntat, på en högre nivå just nu än vad räknade med skulle vara ett värsta scenario. Vidare vet vi att andelen döda stiger i jämn takt med antalet smittade i samhället, varför det borde ligga i allas intresse att försöka stoppa smittspridningen. Beslutet om att återgå till distansundervisning var därför inte oväntat, utan snarare önskat. Det är ingen överraskning att regeringen återigen agerar reaktivt i stället för proaktivt. Bortsett från den lilla krets runt som konsekvent och återkommande har haft fel under pandemin varnade så gott som samtliga experter om en andra våg av smittan. Det är därför inte konstigt att många förvånats över att regeringen varit för sen med nödvändiga beslut. Att utbildningsministern dessutom, i en intervju med SVT:s Aktuellt, hävdar att de haft en ”kort förberedelsetid” kan inte anses som något annat än ett påhitt. Regeringen har i själva verket haft mycket god tid på sig att förbereda en omstrukturering av såväl gymnasieskolor som andra verksamheter för att de i högre utsträckning ska kunna bedrivas på distans, just för att vi känt till att en andra våg skulle kunna svepa över med full kraft. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vad menar ministern med att regeringen har haft en kort förberedelsetid för att låta gymnasieskolor gå över till distansundervisning, och varför har regeringen inte agerat snabbare mot bakgrund av att en andra våg var att vänta?
fr · H8111141 · 2020-12-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1141 Återvändande IS-terrorister av (SD) till Statsrådet (S) I Ekot framkom uppgifter om att personal från polisens nationella insatsstyrka hade rest till för att transportera en kvinna till . Kvinnan, som enligt uppgifter till SVT också haft ett antal barn (varav en tonåring), ska ha varit ansluten till vår tids absolut värsta terrorsekt, Islamiska staten, IS. Det är naturligtvis många som reagerat på att staten agerar resebyrå och att skattebetalarna därmed tvingas stå för att flyga hem en fullvuxen kvinna som dessutom tillhört en mördarsekt med det uttalade målet att förinta såväl människor som de friheter vi har i . Det är fullkomligt oacceptabelt att vårt samhälle betalar för terroristers resor till vårt land och att dessa terrorister erbjuds ett varmt omhändertagande av våra myndigheter. De fanatiska individer som har anslutit sig till IS bör snarare ställas till svars för sina brott och lagföras för sina gärningar i , eller de länder där de har begått brotten. Att lagföra individerna på plats är inte bara korrekt ur rättssynpunkt, det är inte minst viktigt då den svenska lagstiftningen brister på området, varför människor som begått brott som är så avskyvärda att vi inte ens kan föreställa oss det, alternativt har stöttat dessa brott, kan gå fria på våra gator. saknar tyvärr fortfarande lagstiftning mot att delta i terroristorganisationer och saknar dessutom en retroaktiv lagstiftning, även för dessa terrorister. Vidare vet vi att de straff som kan utdelas för den här typen av brottslighet inte kommer i närheten av att ligga i proportion till de brott som utförts. Det saknas verktyg för rättsväsendet att säkerställa en etisk rättsprocess mot IS-terrorister, som även erbjuds skattefinansierade förmåner. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur kan statsrådet motivera att svensk personal skickas till andra länder för att med skattemedel föra vuxna terrorister till , och menar statsrådet att det är rimligt att så sker framöver?
fr · H8111142 · 2020-12-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1142 Ovisshet för sjukskrivna av (M) till Statsrådet (S) Alla kan vi stå inför det faktum att vi drabbas av sjukdom, kris eller något annat som gör att vi inte klarar av att stå till arbetsmarknadens förfogande och att vi behöver nyttja vår sjukförsäkring. På en skriftlig fråga från mig svarar statsrådet följande: ”Rehabiliteringskedjan i sjukpenningen behöver bli mer flexibel för att förhindra att människor förlorar sin sjukpenning. Förslaget innebär att bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete efter dag 180 ska kunna skjutas upp om övervägande skäl talar för att den försäkrade kommer att återgå i arbete hos arbetsgivaren senast dag 365. Den här ändringen behövs för att göra dagens restriktiva regelverk mer flexibelt och stärka den ekonomiska tryggheten för alla som är sjukskrivna. Människor måste få tillräckligt med tid att i första hand rehabiliteras åter till sitt eget arbete. Det bedöms göra särskilt stor skillnad för dem med diffusa symptom och en mindre exakt prognos för återgång i arbete, så som exempelvis långtidssjuka i covid-19. Ambitionen är att denna lagändring ska kunna träda ikraft .” Företrädare för säger i en artikel från TT att förslaget gäller bara de personer som skulle fått sina ärenden omprövade vid 180-dagarsgränsen från och med dagens datum. De som redan har fått avslag omfattas med andra ord inte av denna förändring. Lagändringen träder alltså i kraft men kan sökas retroaktivt från . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för dem som är sjukskrivna före ?
fr · H8111143 · 2020-12-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1143 Utvärderingen av näringspolitiken av (SD) till Näringsminister (S) har länge påtalat brister i det offentligas stöd till näringslivet. Rapporter från såväl myndigheten som enskilda akademiker och intresseorganisationer har menat på att effekten av olika offentliga näringspolitiska stöd antingen är snudd på obefintliga eller omöjliga att mäta – häribland ryms innovationsstöd, statligt riskkapital, EU-program och så vidare. Denna fråga aktualiserades av av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet (RIR 2020:30). I rapporten har granskat 37 utvärderingar av effekter av näringspolitiken . Av dessa var det endast 2 som uppfyller de krav som en tillförlitlig effektutvärdering bör uppfylla. Brister i effektutvärderingen är en återkommande kritik, vilket torde väcka frågan hos regeringen om i vilken utsträckning det offentliga ska fortsätta med denna verksamhet. Skattemedel ska brukas varsamt, och om det inte går att mäta om delar av näringspolitiken ger önskad effekt eller om det är helt bortom rimliga tvivel att den inte ger önskad effekt bör man antingen strukturera om delar av den eller avsluta densamma. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av den ovan beskrivna kritiken från ?
fr · H8111144 · 2020-12-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:1144 Påverkan på av (SD) till Socialminister (S) Vi var många som initialt var skeptiska till hur tillsättandet av den så kallade gick till, inte minst mot bakgrund av bristen på transparens i processen. Undertecknad försökte få klarhet i detta genom en skriftlig fråga till socialministern, men förgäves. Att det därför funnits fog för viss skepsis är inte särskilt konstigt, och den blev inte mindre inför att kommissionens första delredovisning skulle presenteras . Att kommissionen skulle presentera sin första delrapport var i sig väntat, och minst sagt välkommet. Att undertecknad och många andra reagerade starkt var för att detta skulle ske tillsammans med socialminister (S), som ju delvis skulle granskas av kommissionen. Närvaron av ministern innebar naturligtvis i sig att bilden av kommissionen som oberoende förminskades. Detta var illa nog. Enligt uppgifter till visar det sig att dessutom har försökt att få tag på på förhand, före presentationen. Det visade sig även att man dessutom tvingade den oberoende att senarelägga sin planerade pressträff och att ha den tillsammans med socialministern. Hennes deltagande kan enbart ses som ett försök att mildra den inte helt oväntade omfattande kritik som framfördes, vilket var tydligt då hon passade på att själv tala om åtgärder och slutsatser. Mot bakgrund av att socialministern är och till stor del kommer att vara huvudpersonen i granskning är det alldeles uppenbart att det är ytterst olämpligt att hon agerar på det här sättet. Det bör ligga i allas intresse att kan och får arbeta självständigt, och det är en självklarhet att detta sker utan några former av påtryckningar från socialministern eller hennes departement. Kommissionen och dess ordförande har, trots påverkansförsöken från , agerat väl och har därför inte lämnat ut sin rapport före presentationen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Stämmer uppgiften att ministern försökt och till viss del lyckats blanda sig i presentation av sin första delrapport, och är det i så fall ministerns ställningstagande att det är förenligt med tjänsteutövningen och kommissionens oberoende granskning?
fr · H8111145 · 2020-12-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1145 Restaurang- och hotellhögskolan i av Per (SD) till Statsrådet (S) Restaurang- och hotellhögskolan i i kommun är en del av . Där erbjuds några av landets främsta utbildningar inom måltidskunskap och värdskap. har, på uppdrag av universitetsstyrelsen, tillsatt en utredning för att se om verksamheten vid Restaurang- och hotellhögskolan kan flyttas, trots att det anges i regleringsbrev att verksamheten ska bedrivas i . Detta har skapat en hel del oro i och hos människorna i kommun. Att det är viktigt att hela landet ska leva är nog en uppfattning som delas av de flesta partierna i . Det innebär att verksamhet också behöver bedrivas i hela landet. Det kostar såklart en del att bedriva verksamhet på mindre orter, men det är ändå nödvändigt för att inte dessa delar av landet ska avfolkas. En flytt av Restaurang- och hotellhögskolan skulle vara ett hårt slag mot en kommun som redan är hårt drabbad av centraliseringsiver. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att agera för att behålla Restaurang- och hotellhögskolan i ?
fr · H8111146 · 2020-12-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1146 Bristande skolutbildning av (SD) till Utbildningsminister (S) rapporterar att en skola i har upphört att rätta elevernas fel på prov och i det dagliga skolarbetet för att eleverna inte ska ”tappa sugen”. Beslutet att låta eleverna skriva och räkna fel utan åtgärd har tagits utan att det kommunicerades utåt. Det uppdagades i stället när mamman till en elev av en händelse upptäckte en lång rad orättade fel och ofullständiga utförda uppgifter i dotterns mattebok som dessa hade signerats med ”Bra” av läraren. När mamman ifrågasatte detta blev lärarens svar att det är så alla lärare numera arbetar på skolan. Det uppgavs vara en pedagogik som rektor sanktionerat. Mamman kontaktade rektorn som i mejlsvar bekräftade att hon fått korrekt information av läraren. Fel som eleverna gör ska inte rättas eftersom det kan förstöra glädjen i undervisningen. Rektorn menade också att det i mycket undervisning inte finns något rätt eller fel men höll med om att det inte gäller för matematik men att felen som görs där ändå inte bör rättas eftersom eleverna då ”tappar sugen”. Av denna anledning vill jag fråga utbildningsminister : Anser ministern att det ska få gå till så här och om inte, vilka åtgärder tänker ministern vidta?
fr · H8111147 · 2020-12-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1147 Polisens utredning av bostadsinbrott av (SD) till Statsrådet (S) Boende i ett flerfamiljshus i utsattes för hela sju inbrott i sina källarförråd. När polisen fick larmet svarade myndigheten att man inte kommer att skicka någon patrull till platsen eftersom det är beordrat från ”högre makter” att inte åka på dessa ärenden. En av de boende i området vittnar om hur hon kontaktade polisen men blev informerad av över telefon om att de är beordrade att inte åka ut på inbrottsärenden. Vidare berättar kvinnan om hur hon kände sig dumförklarad av personen hon talade med hos polisen. skrev kvinnan ett inlägg i en lokal Facebookgrupp för där hon frågade sig ”vad lever vi i för värld? Här får man härja hur som helst utan att något händer”. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att utreda om det finns direktiv hos att inte åka ut på inbrottsärenden, och vilka åtgärder tänker statsrådet i övrigt vidta för att säkerställa att alla brott utreds?
fr · H8111148 · 2020-12-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1148 Skyddande av yttrandefriheten på internet av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Den brittiska regeringen håller på att ta fram en ny lag som ska säkerställa att internetjättar, som driver sociala medier, är opartiska och inte godtyckligt censurerar användares kommentarer som betecknas som ”kontroversiella”. Företag som inte följer lagen kommer att dömas till böter i miljonklassen alternativt blockeras från att verka i landet. Enligt källor är den brittiska regeringen bekymrad över att internetjättarna tar bort legitimt material med hänvisning till att det är kontroversiellt snarare än att det är olagligt eller felaktigt. I är liknande lag på väg för att skydda yttrandefriheten på nätet. På en pressträff presenterade justitieminister den polska regeringens åtgärdspaket. Detta innefattar bland annat en särskild domstol dit censurärenden kan anmälas. I har både riksdagsledamöter och Europaparlamentariker fått sina inlägg godtyckligt censurerade på Facebook utan att inläggen strider mot svensk lag. censurerade Youtube en populär webb-tv-kanal genom att radera samtliga inslag trots att de inte strider mot svensk lag. Internetjättarnas godtyckliga inskränkningar i yttrandefriheten är starkt oroväckande och riskerar att urholka den svenska yttrandefriheten som är en av grundlagarna i vårt land. Av denna anledning vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att vidta några åtgärder, likt och , för att skydda yttrandefriheten på internet?
fr · H8111149 · 2020-12-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:1149 Verkställighet av utvisningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Många länder kräver ett negativt covidtest för att ta emot sina medborgare när de utvisas tillbaka från andra länder. Det är information som nått de brottslingar och andra med utvisningsbeslut som sitter i förvar där nu nästa alla, för att stoppa utvisningen från att verkställas, vägrar att låta sig testas. Det rapporterar SvD. Ett av de vanligare länderna för utvisning från är . Landet tillhör också de som kräver att den som skickas tillbaka dit kan visa att han eller hon inte är sjuk i covid-19. I har man inte rätt att tvångstesta någon för covid. De vägrare som befinner sig i förvar blir tills vidare kvar där. Det är oklart hur länge de kommer att hållas inlåsta om de fortsätter vägra test. Av de 31 afghaner som skulle samutvisas till hemlandet gick endast sju med på att låta sig covidtestas. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att kunna verkställa utvisningar av utlänningar som vägrar låta sig covidtestas?
fr · H8111150 · 2020-12-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:1150 Techjättarnas inskränkningar av yttrandefriheten av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) En stor del av samhällsdebatten sker på nätet, där stora aktörer har blivit en central del av informationsinfrastrukturen. De stora nätjättarnas plattformar är ett minst lika viktigt medium för att sprida och ta del av information som de traditionella medierna. Kontroll över information i samhället är sedan urminnes tider starkt förknippat med makt. Det är knappast en slump att information i diktaturer ofta är kopplat till ett parti, en person eller några få individer. Kontroll över information möjliggör kontroll över befolkningen. Det demokratiska samhället gör ett avsteg från detta genom yttrandefriheten, vilken i sin tur möjliggör en fri debatt. Kontroll över information delas således brett i hela det demokratiska samhället. Det är i ljuset av detta problematiskt om en eller några få aktörer styr över en oproportionerligt stor del av informationsinfrastrukturen eftersom det rubbar hela den demokratiska maktbalansen. Det är dessvärre den situationen vi befinner oss i , där några få globala teknikföretag kontrollerar en betydande del av informationsinfrastrukturen. Inför valåret kallade regeringen till sig just dessa bolag. Regeringen sade sig där kräva av bolagen att de skulle bli mer tillgängliga, att det skulle bli lättare för användare med klagomål att komma i kontakt med företagen men även att man skulle kräva att de plockar bort material som bryter mot användarvillkoren betydligt snabbare. Det vi kunnat se efter detta är att folkvalda oppositionspolitiker till och från stängs av från sociala plattformar från nämnda bolag. Medborgarjournalister stängs av godtyckligt. senast i juldagarna såg vi även ett av de större mediehusen på en av plattformarna i helt tas bort som om att de aldrig hade existerat. Detta är något som enligt mig är att betrakta som allvarliga inskränkningar och kränkningar av demokratin och yttrandefriheten i . Rättsstaten ska ge medier och aktörer ett skydd mot påtryckningar som syftar till att begränsa deras fri- och rättigheter, i stället för att låta sig tystas av algoritmer eller ren godtycklighet. Det är uppenbart att det finns ett behov av att ta fram lagstiftning som försvårar sådana ingrepp i vår demokrati och yttrandefrihet. Det måste vara samma regler som gäller på nätet som utanför. Flera andra länder har redan påbörjat arbete med att införa lagstiftning för att exempelvis hindra liknande aktörer från att godtyckligt begränsa användarnas yttrandefrihet eller från att kunna ta bort innehåll som inte strider mot nationell lagstiftning. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Anser statsrådet och regeringen att denna typ av ageranden är ett problem för demokratin och yttrandefriheten, och avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att grundlagsskyddade rättigheter inte ska kränkas på sociala medieplattformar?