ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711721 · 2020-01-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:721 Myndigheters trovärdighet av (M) till Statsrådet (S) har två statliga myndigheter, () och (Brå), hamnat i fokus för mediernas rapportering på grund av att deras redovisningar inte är korrekta. I Brås fall handlar det om den studie som forskare vid presenterat och där resultat som myndigheten tagit fram ifrågasätts utifrån att det ska finnas en beroendeställning till regeringen. SCB har själva gått ut med att de redovisat fel siffror i sin statistik kring arbetslöshet och sysselsättning. I av det statliga bolaget kan vi läsa att redovisningen av uppdraget som de har att verka för att fler kvinnor ska driva företag i har varit missvisande. De har redovisat företag som drivs av en man och en kvinna i statistiken för kvinnor hela vägen. Därmed blir resultatet mer positivt än hur det ser ut i verkligheten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att försäkra och svenska folket om att det är korrekta fakta som redovisas från statligt styrda verksamheter?
fr · H711722 · 2020-01-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:722 förvarskapacitet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I regeringens regleringsbrev till 2020 framgår att i planeringen av placering av förvarsverksamhet ska särskilt beakta behovet av förvarsplatser i norra . Regeringens budget har tillfört tillräckligt medel för att bibehålla nuvarande förvarskapacitet. är positiva till ett förvar i norra och till att antalet platser utökas. I budgetmotion 2019/20:3301 föreslog därför ytterligare med syfte att få på plats omkring 200 ytterligare platser. Detta fick dock inte gehör. har anfört att de tillförda medlen för att bibehålla nuvarande förvarskapacitet inte är tillräckliga utan i stället innebär en underfinansiering med . Besparingar inom myndighetens andra områden kommer att täcka underfinansieringen av förvarsverksamheten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Avser ministern att tillföra ytterligare medel till för att myndigheten ska kunna utöka sin förvarskapacitet?
fr · H711723 · 2020-01-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:723 Tillfällig skattelättnad på bensin och diesel vid oroligheter i av (M) till Finansminister (S) Med oroligheterna i finns det en risk att oljepriset höjs rejält. Priset per liter bensin och diesel vid pump i kommer då att höjas rejält med dagens höga skatter. som leder 2.0 har föreslagit att staten borde kunna sänka skatterna tillfälligt för att solidariskt kompensera landets bilister ifall priset på olja kraftigt höjs. Det handlar i grunden om att alla som jobbar och får att fungera faktiskt ska ha rimliga kostnader för att ta sig till och från jobbet med mera. Vid en kraftig prischock på oljan kan man faktiskt ställa sig frågan om det ska leda till kraftigt förstärkta intäkter för staten på bilisternas bekostnad. Mot den bakgrunden vill jag fråga finansminister : Kan ministern tänka sig att sänka skatten på bensin och diesel ifall oroligheterna i gör att priset på olja höjs kraftigt?
fr · H711724 · 2020-01-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:724 Ödehus på landsbygden av (M) till Statsrådet (MP) Riksmedierna rapporterar om stora problem gällande ödehus på landsbygden. Såväl kommuner som grannar upplever dessa ruckel/ödehus mycket störande och lider därför av att det saknas en tydlighet och möjligheter via lagstiftning att agera för att åtgärda problemen. presenterade en utredning för regeringen där konkreta förslag fanns för att åtgärda de nu kända utmaningarna. Dock har regeringen ännu inte agerat, och det ansvariga statsrådet vägrar enligt riksmedierna att kommentera frågan, med hänvisning till att ärendet fortfarande bereds av regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder krävs det för att avhjälpa problemen, och när kommer statsrådet att presentera konkreta förslag på lösningar?
fr · H711725 · 2020-01-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:725 Regeringens feministiska handelspolitik av (SD) till Statsrådet (S) lanserade regeringen sin så kallade satsning på ”feministisk handelspolitik”. Något som ligger i linje med den feministiska utrikespolitiken, som regeringen talat om . Som sverigedemokrat anser jag naturligtvis att jämställdhet är viktigt och kan således sympatisera med regeringens ambition att utvecklingssamarbeten ska bidra till jämställdhet och att kvinnors arbetsvillkor ska vara humana, med mera. återfinns det onekligen delar av regeringens dokument rörande feministisk handelspolitik som både kan och bör ifrågasättas. En fundering som uppstår rör regeringens förslag om att genomföra en jämställdhetsanalys av handelsavtal. Regeringen skriver bland annat att ”alla handelsavtal EU tecknar måste jämställdhetsanalysernas” och att ”jämställdhetsanalyserna i EU:s konsekvensutredningar som utförs i samband med att förhandlingar inleds måste förbättras”. Vilka eventuella åtgärder som regeringen är villig att vidta för att säkerställa detta framgår inte i dokumentet Feministisk handelspolitik. Det framkommer inte heller ifall det enligt regeringen vore aktuellt att helt motsätta sig ett handelsavtal med utebliven jämställdhetsanalys som enda orsak. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är regeringen villig att vidta för att säkerställa att framtida handelsavtal som EU tecknar å vägnar innehåller de efterfrågade jämställdhetsanalyserna, och är regeringen villig att till exempel stoppa handelsavtal med detta som grund?
fr · H711726 · 2020-01-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:726 Regeringens önskan om jämställda främjardelegationer av (SD) till Statsrådet (S) lanserade regeringen sin så kallade satsning på ”feministisk handelspolitik”. Något som ligger i linje med den feministiska utrikespolitiken, som regeringen talat om . Som sverigedemokrat delar jag naturligtvis regeringens ambition att utvecklingssamarbeten ska bidra till jämställdhet och att kvinnors arbetsvillkor ska vara humana, med mera. återfinns det onekligen delar av regeringens dokument rörande feministisk handelspolitik som både kan och bör ifrågasättas. Ett avsnitt i det berörda dokumentet är ”4. Jämställd representation i främjandearbetet” vilket berör regeringens önskan om att vi från sida ska verka för bland annat fler kvinnor som handelssekreterare och mer jämställda främjardelegationer. Detta kan uppfattas som önskvärda målsättningar, men det går onekligen att ifrågasätta vilket ansvar regeringen ska ta i frågan. Anmärkningsvärt är även att regeringen å ena sidan önskar se mer jämställda främjardelegationer som de å andra sidan önskar genomföra främjardelegation med enbart kvinnor. Regeringen fastslår att ”Business ska rapportera könsuppdelad statistik när det gäller företagens representation” men konkretiserar inte hur man ska säkerställa att företagen de facto verkställer regeringens önskan om jämställda främjardelegationer – så jämställda att enbart kvinnor ska medverka i åtminstone ett fall … Med anledning av det ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet och regeringen villiga att vidta för att säkerställa den efterfrågade jämställda representationen i främjandearbetet?
fr · H711727 · 2020-01-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:727 Bristen på hantverkare av (M) till Utbildningsminister (S) De globala målen och Agenda 2030 är en ambitiös agenda för hållbar utveckling, som världens länder antagit. Under de 17 huvudmålen finns 160 delmål, och har gått igenom alla delmål utifrån den brist på hantverkare vi har i . De fann att åtminstone 40 av delmålen inte kommer att kunna nås på grund av bristen på hantverkare. Medelåldern bland de yrkesverksamma hantverkarna är hög, och pensionsavgångarna kommer att medföra stora behov av nyutbildad arbetskraft. Detta innebär inte bara att vissa yrken helt riskerar att dö ut, det riskerar också statusen inom hantverkskunnandet. Det finns över 300 hantverksyrken, och ett väldigt tydligt exempel är att det kommer att behövas 8 000 personer till trä- och möbelindustrin, både ersättningsrekryteringar och nyrekryteringar. Detta som utbudet av utbildade snickare är mycket begränsat – och dessutom minskar. avläggs ca 60 000 gesällbrev i och runt 160 000 i . I har vi varken samma tradition eller omfattning av att utfärda gesällbrev. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder på nationell nivå för att öka antalet sökande till de gymnasiala hantverksutbildningarna?
fr · H711728 · 2020-01-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:728 Nuvarande hållning mot Maduros regim i av (M) till Utrikesminister (S) Även om har svårt att slå igenom i internationella medier givet allt annat som händer fortsätter det politiska och ekonomiska sönderfallet i landet. Kontaktgrupp och medlingsförsök vilka den tidigare utrikesministern hävdade att aktivt deltog i tycks inte ha uppnått något av värde. Våldet och övergreppen fortsätter. Det senaste är försöken från Maduros sida att bygga upp parallella system och kringgå den enda legitima politiska institution som finns i landet i form av nationalförsamlingen och dess talman . De som ställt krav på handling inom EU och att borde göra mer verkar få rätt i sina varningar om att Maduro endast vill vinna tid. Han har inget intresse av att respektera demokratiska spelregler eller värna folkets intressen i . Med anledning av ovanstående önskar jag fråga utrikesminister : Har ministern och regeringen för avsikt att se till att ensamt eller tillsammans med andra inom EU driver linjen att den nuvarande hållningen gentemot Maduros regim i har visat sig misslyckad?
fr · H711729 · 2020-01-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:729 Cirkulär ekonomi av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) De globala målen och Agenda 2030 är en ambitiös agenda för hållbar utveckling som världens länder har antagit. Den cirkulära ekonomin kommer att bli ett allt viktigare verktyg framöver för att uppnå de 17 globala målen i Agenda . En del i den cirkulära ekonomin är att fler varor och produkter repareras och renoveras i stället för att köpa nytt. För att detta ska bli verklighet krävs i många fall yrkeskompetens. Medelåldern bland de yrkesverksamma hantverkarna är hög, och pensionsavgångarna kommer att medföra stora behov av nyutbildad arbetskraft. Detta innebär inte bara att vissa yrken riskerar att helt dö ut, utan det riskerar också statusen inom hantverkskunnandet. Det finns över 300 hantverksyrken, och ett väldigt tydligt exempel är att det kommer att behövas fler personer med hantverksutbildning. Bara inom trä- och möbelindustrin, för att konkret nämna en bransch, behövs 8 000 personer, som utbudet av utbildade snickare är mycket begränsat. Mot bakgrund av den kommande bristen på hantverksutbildade personer inom olika områden vill jag ställa följande fråga till miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser miljö- och klimatministern att vidta för att säkerställa att en större del av ekonomin ställs om till att bli cirkulär genom renovering och reparation inom områden där detta är möjligt?
fr · H711730 · 2020-01-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:730 Implementering av EU-resolution om medicinsk cannabis av (SD) till Socialminister (S) För ganska exakt , närmare bestämt , antog en resolution om cannabisbruk för medicinska ändamål. I korthet innebar resolutionen framtagandet av en tydlig definition av medicinsk cannabis för att möjliggöra en distinktion gentemot rekreationsbruk. Det innebar även att man uppmanade medlemsländerna att främja forskning och innovation rörande medicinsk cannabis, bland annat genom stora tillskott av finansiella medel, samt att cannabisbaserad medicin skulle täckas av sjukförsäkringssystemen. Det är känt att cannabis kan hjälpa, lindra och motverka en lång rad olika sjukdomstillstånd. Av den anledningen har det också använts inom läkekonsten , och tack vare ny forskning har också användningen av cannabispreparat ökat i flera länder. Den nya resolutionen syftar dels till att se till att de med behov av medicinsk cannabis ska få tillgång till det, dels till att förhindra missbruk och begränsa den svarta marknaden. Syftet med resolutionen är även att möjliggöra för läkare att få en ökad kunskap om medicinsk cannabis genom litteratur och utbildningar. Mot bakgrund av detta önskas socialminister svara på följande fråga: Vad har regeringen gjort för att gå resolution till mötes och vad avser ministern att göra för att fler sjuka i behov av medicinsk cannabis ska få tillgång till detta i ?
fr · H711731 · 2020-01-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:731 Studie om Brå av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har frågan om så kallade fake news varit vanligt förekommande i debatten. Detta är en viktig och angelägen fråga att ständigt diskutera och hålla levande. Enligt min mening har det funnits stor samsyn inom svensk politik om vikten av att lita på vetenskapen men också då det gäller våra myndigheters oberoende. Detta är inte minst viktigt då det gäller expertmyndigheter som förfogar över egna forskningsanslag och därmed kan finansiera sin egen forskning. publicerades en studie om myndigheten (Brå) som var gjord av forskare vid . Av studien framgick att myndighetens, och framför allt dess forsknings, oberoende ställning var diskutabel då såväl slutsatser som utredningsresultat upplevts bli tillrättalagda av olika instanser innan resultaten kunde presenteras. Resultatet av Linköpingsforskarnas studie är mycket illavarslande. Visar det sig korrekt dessutom ytterst oacceptabelt. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit eller kommer att vidta för att följa upp de alarmerande slutsatser som forskarna vid har presenterat då det gäller forskning vid Brå?
fr · H711732 · 2020-01-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:732 Säkrare boende i bostadsrätt av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) har vi i och andra städer sett hur bostadsrättsföreningar råkat ut för situationer där styrelseledamöter mer eller mindre kapat föreningen i syfte att tillskansa sig pengar från densamma. Vi har sett fall där underhållet i bostadsrättsföreningen fullständigt saknas och fall det inte finns värme i lägenheterna och fukten får tapeten att lossna – och utan att det finns möjligheter att agera mot de ansvariga. För de bostadsrättsinnehavare som utsatts för detta har det inneburit svåra ekonomiska förluster. Bostadsrätten är starkt förknippad med föreningsstrukturen och medlemmarnas engagemang i det egna boendet – det individuella ansvaret är viktigt. För att motverka de typer av missbruk som nämns ovan har föreslagit att ett nationellt bostadsrättsregister skapas, där bland annat föreningarnas pantsättning framgår. Det skulle underlätta för de förtroendevalda och öka transparensen. har även föreslagit att mäklaransvaret bör ses över för att säkra att fullgod information om en bostadsrättsförenings ekonomi överlämnas till köparen samt att regeringen bör agera i enlighet med SOU 2017:31 om stärkt konsumentmakt på bostadsrättsmarknaden och utreda om det finns ytterligare skäl att lagstifta på området. Min fråga till justite- och migrationsminister är: Hur kommer ministern att agera för att säkra att boende i bostadsrätter kan känna sig trygga i sina hem?
fr · H711733 · 2020-01-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:733 Placeringen av svenska soldater i av (SD) till Försvarsminister (S) stöd till i kampen mot terrorsekten staten har varit mycket uppskattat, och de utbildningsinsatser som vårt land har bidragit med har inneburit dels en ökad möjlighet för humanitärt stöd till civila i landet, dels en ökad möjlighet till självförsvar när terrorister har slagit till. Insatsen har av flera skäl främst riktats till området kring huvudstad och den kurdiska regionen snarare än till övriga , fram till då de skickades till militärbasen , norr om . Denna förändring har konsekvent motsatt sig, och vi har flera skäl till det. har märkt ut sig med en förhållandevis god utveckling, som den varit en av de främsta och mest effektiva krafterna mot Islamiska staten. Vi har tvingats se ökade slitningar inom där den irakiska regeringen, trots diplomatiska medlingsförsök från , tidigare valt att angripa och inta tidigare KRG-kontrollerade områden. Detta till stor del med hjälp av den fruktade Iranfinansierade gruppen Hashd al-Shaabi och liknande Iranstödda shiamiliser, vilka kan kopplas till angreppet mot . har som bekant lyft farorna med förflyttningen just för att vi oroats över den problematik som uppstått. Efter de senaste händelserna med slitningar mellan och (samt Iranvänliga krafter i ), ser vi svart på vitt vilket problem vi nu står inför. Hade stannat kvar och bistått peshmergastyrkor i stället hade vi inte sett samma problematik och vår personal hade definitivt haft ett bättre säkerhetsläge. Mot bakgrund av ovanstående och mot bakgrund av vad vi nu ser hända i regionen önskas försvarsminister svara på följande fråga: Avser ministern att verka för att de svenska trupperna i förflyttas tillbaka till i det fall vår inbjudan att delta i insatsen blir kvar, och om så inte är fallet, varför inte?
fr · H711734 · 2020-01-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:734 Strandskyddet av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Riksmedierna rapporterar om att personer boende på landsbygden upplever en stor frustration över svårigheterna med att sälja sina tomter med strandnära lägen. Landsbygden står inför stora utmaningar, och för att underlätta för dess överlevnad och för att tillskapa utvecklingsmöjligheter är gynnsamma strandskyddsregler oerhört viktiga. Nuvarande strandskyddsregler och myndigheters ageranden bromsar just denna landsbygdsutvecklingen. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vill ministern att byggnationer vid strandnära lägen på landsbygden ska öka i omfattning, och vilka konkreta åtgärder avser i så fall ministern att vidta för att underlätta detta?
fr · H711735 · 2020-01-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:735 Legitimation för osteopater av (KD) till Socialminister (S) Osteopati beskrivs som en medicin där händerna utgör det främsta redskapet för att taktilt fastställa diagnos och behandla besvär relaterade till kroppens rörelseorgan. Praktiken är legitimerad i flera europeiska länder, inklusive de tre nordiska länderna , och . I ansökte Norsk Osteopatforbund om licens att verka auktoriserat gentemot det norska hälsodepartementet . WHO erkänner osteopati inom de ramar man satt upp i WHO:s Benchmarks for training in Osteopathy (2010) och i EU genom Comité Européen de Normalisation i de standarder som upprättades (EN 16686). När möttes i för sin årliga session var beslutet enhälligt att utifrån ett behandlat medlemsförslag rekommendera regeringarna i och att verka för att osteopatyrke blir ett reglerat legitimationsyrke i de båda länderna. Som ordförande i utskottet för kunskap och kultur i där vi berett frågan vill jag därför fråga socialminister : På vilket sätt bereder man frågan för att möjliggöra en legitimation för osteopati i ?
fr · H711736 · 2020-01-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:736 Utrikesministerns närvaro i av (M) till Utrikesminister (S) Frågestunderna i är nu schemalagda fram till . Dessa möten är ett viktigt instrument för riksdagsledamöterna att fullgöra sitt uppdrag att granska och kritiskt följa regeringens arbete. Utrikesminister är tänkt att ta emot frågor från ledamöterna vid endast två tillfällen under terminen. Detta att jämföra med statsministern som kommer till kammaren (utöver sedvanliga redovisningar från ). Försvarsministern kommer också . Så även EU-ministern. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga utrikesminister : Avser ministern att under /21 i större utsträckning prioritera deltagande vid frågestunder i kammaren?
fr · H711737 · 2020-01-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:737 Utlovade statliga jobb i av (M) till Statsrådet (S) På nyårsnatten lades Radiotjänst i slutgiltigt ned, men fortfarande saknas omkring 50 av de 120 utlovade statliga ersättningsjobben. Radiotjänst har samlat in radio- och tv-avgiften fram till . I har 120 heltidsanställda och lika många deltidsanställda arbetat med att administrera den gamla tv-avgiften. lovade dåvarande civilministern att i vart fall heltidstjänsterna ska ersättas med lika många nya statliga jobb. Det handlade om 50 tjänster på Lantmäteriet, 50 på Statens servicecenter och 20 på . Lantmäteriet och har uppfyllt eller är på väg att uppfylla sina åtaganden. Men när det gäller Statens servicecenter har den utlovade nyetableringen i ännu inte blivit av. I M-KD-budgeten fanns medel avsatta för att 120 tjänster skulle tillsättas, vilket var bakgrunden till att statsrådet kunde utlova tjänsterna. Många ställer sig nu frågan om varför tjänsterna inte är tillsatta enligt utställda löften från regeringen, då har anslagit medlen. Jag vill därför fråga statsrådet : När kommer de utlovade tjänsterna att tillsättas, och varför har det dröjt så länge innan det sker?
fr · H711738 · 2020-01-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:738 Ökat rovdjurstryck i av (M) till Statsrådet (S) Ska man kunna bo leva och driva företag i hela krävs det nu att regeringen vidtar kraftfulla åtgärder i en akut situation rörande antalet vargar i och . Vid ett möte i med företagare i där rovdjurssituationen diskuterades blev det mer än uppenbart att den nuvarande politiken inte håller måttet. Inte på grund av politik i den rovdjursproposition som antogs utan på grund av att regeringen tillåter våra myndigheter att inte följa beslut om en nivå på 170–270 vargar i hela . Man blir mer än förtvivlad över att höra oron och ilskan som fårbönder beskriver när de berättar om situationen som de och deras djurbestånd befinner sig i när en vargflock på 14 individer rör sig i . Fårbönderna uppmanas att sätta upp rovdjursstängsel, men för en fårbonde med betesmarker på många olika ställen blir det inte en realistisk lösning. Det blir dessutom väldigt kostsamt för den enskilde småföretagare som ska underhålla stängslet. I praktiken säger myndigheterna att den enskilde företagaren ska arbeta gratis ett antal hundra timmar med att röja sly och gräs bredvid stängslet och underhålla det på annat sätt. Jag har svårt att se att myndighetsföreträdare skulle arbeta gratis hundratals timmar på motsvarande sätt som man begär av fårbonden. Det är staten som har bestämt att vi ska ha ett visst antal rovdjur, men då måste staten också ta ett fullt ansvar för en rovdjurspolitik som medför en balans. En balans mellan människans intressen att kunna bo och leva i hela och en balans för rovdjurens möjlighet att finnas i faunan. I valet mellan människa och rovdjur måste alltid människan komma i första hand. Det borde vara en självklarhet för alla. Enligt företrädare finns det mellan 70 och 90 vargar enbart i . I området runt rör det sig en flock om 14 vargar, vilket skapar stor oro hos de företagare och andra djurägare som befinner sig i området. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för akuta åtgärder för att minska rovdjurstrycket i ?