ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811531 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:531 Beskattningen av lätta lastbilar av (SD) till Finansminister (S) Regeringen planerar förändringar i det så kallade bonus–malus-systemet, och syftet sägs vara att styra över till klimatsmarta fordon. Jag kan förstå ambitionen att minska utsläppen och därmed minska bilarnas klimatpåverkan. Dock kan man konstatera att regeringens agerande i mångt och mycket blir kontraproduktivt och den förväntade effekten uteblir, eller i vart fall försenas avsevärt. Ett lysande exempel på fordonsskattens negativa inverkan på miljöförbättrande åtgärder är fordonsskatten på lätta lastbilar. Här slår skatten mot mindre företag där fordonet är en viktig del i företagets verksamhet. Med en årlig skatt på blir kostnaden svår att bära för de flesta företag, eftersom det är näst intill omöjligt föra den kostnaden vidare till kunden. Det får som konsekvens att företagen använder en äldre bil längre än vad som är försvarbart ur miljö- och säkerhetssynpunkt. I värsta fall kan det också innebära att företaget läggs ned då det inte går att klara ekonomin. Lätta lastbilar är nästan undantagslöst fordon som används som budbilar, varubilar, av vvs-firmor, glasmästare eller liknande. Skattesystemet tar ingen hänsyn till om en elbil över huvud taget är ett alternativ för företaget. Finns fordonstypen ens att få som bonusbil? Är laddinfrastrukturen utbyggd så att en elbil kan vara ett alternativ? I de allra flesta fall finns inget alternativ för företagen utan de erbjuds ofta ett så kallat malusfordon. De lätta lastbilarna är en viktig del i de små företagens verksamhet, och det vore rimligt att beskattningen tar hänsyn till företagens möjlighet att köpa ett så kallat miljöfordon. Trots allt är det bättre om företagen kan köpa moderna bilar med låga utsläpp än att de kör vidare med äldre fordon som har avsevärt sämre miljöprestanda. Fram till dess att marknaden kan erbjuda både fordon och laddinfrastruktur bör beskattningen läggas på tidigare beskattningsnivå, . Skatten enligt nuvarande bonus–malus-system på lätta lastbilar blir därför kontraproduktiv och innebär att äldre och ur miljösynpunkt sämre fordon nyttjas längre. Dessutom riskerar det också att mindre företag slås ut, en utveckling som är ytterst oroande, speciellt på landsbygden. Min fråga till finansminister är därför: Avser ministern att se över bonus–malus-systemet på ett sådant sätt att de lätta lastbilarna beskattas utifrån tidigare nivå?
fr · H811532 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:532 Trängselavgift under coronapandemin av (M) till Finansminister (S) Spridningen av coronaviruset ökar återigen i samhället. Åtgärder vidtas inom många områden för att minska risken för spridningen av viruset. Ett exempel på åtgärder för att minska smittspridningen är regionernas uppmaning att undvika att resa med kollektivtrafiken om det inte är absolut nödvändigt. Stora grupper arbetstagare arbetar hemma som det finns åtskilliga yrkesgrupper som inte kan arbeta hemifrån utan måste resa till sin arbetsplats. Som alternativa färdmedel till kollektivtrafiken nämns promenad, cykel samt bil. För många personer som hörsammat regionernas uppmaningar att avstå från att resa kollektivt är bilen det alternativ som ofta väljs för resor till och från jobbet. Att följa uppmaningen att avstå från att resa med kollektivtrafiken kan bli ytterst kostsamt – bensin och trängselavgift blir två tunga kostnader för boende i storstadsregionen. För många personer kan kostnaden för trängselavgiften bli ekonomiskt påtaglig och nästintill omöjlig att hantera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är ministern beredd att temporärt stoppa trängselavgiften i syfte att underlätta för människor att följa regionernas uppmaning att undvika kollektivtrafiken för att minska spridningen av coronaviruset?
fr · H811533 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:533 Köerna i cancervården av (M) till Socialminister (S) får en människa i det omvälvande beskedet att de har cancer. drabbades cirka 63 000 människor i av cancer. Prognoser visar att denna utveckling kommer att accelerera de kommande decennierna så att ungefär 100 000 personer kommer få ett cancerbesked . Bara den som själv har fått cancer kan nog fullt ut relatera till de starka känslor av oro och ångest, hopp och tvivel som infinner sig. Därför är det av yttersta vikt att få god vård . har vårdköerna generellt i mer än fördubblats, och köernas längd skiljer sig stort beroende på vilken region du befinner dig i. Några direkt alarmerande utvecklingstendenser gällande vårdköer och väntetider i cancervården är följande: Färre än hälften av alla kvinnor med bröstcancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp. Färre än hälften av alla män med prostatacancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp. Färre än fyra av tio kvinnor och män med lungcancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp. Hälften av alla kvinnor och män med tjocktarmscancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp. Hälften av alla kvinnor och män med urinblåsecancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp. Färre än tre av tio kvinnor och män med njurcancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp. Färre än sju av tio kvinnor och män med hudcancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att korta köerna i cancervården?
fr · H811534 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:534 Växande vårdköer av (M) till Socialminister (S) Svensk hälso- och sjukvård ställde snabbt och framgångsrikt om för att möta det ökande behovet av intensivvårdsplatser i samband med covid-19-pandemin, vilket var nödvändigt, men det innebär också att den vård som inte ansetts akut fått stå tillbaka. Den stora vårdskuld som fanns redan före pandemin har därför vuxit sig ännu större. Det är oacceptabelt. har mellan 85 000 och 100 000 operationer skjutits upp under pandemin. Vårdköerna har mer än fördubblats, och läget är nu riktigt allvarligt. fick av patienterna sin operation eller annan behandling . Detta går att jämföra med , då av patienterna fick sin vård . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att korta vårdköerna?
fr · H811535 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:535 Covid-19-strategin av (M) till Socialminister (S) Covid-19-pandemin har tagit förnyad fart och smittspridningen ökar snabbt. Trycket på hälso- och sjukvården accelererar och ökar dödstalen igen. I detta allvarliga läge är det viktigt att svenska folket förstår och kan följa regeringens samlade nationella strategi så att smittspridningen kan hejdas. Det är därmed centralt att regeringen säkerställer vilken nationell samlad strategi man arbetar efter. Det är tyvärr ännu oklart. Att och regeringens analyser och prognoser avseende utvecklingen av det virus som orsakar covid-19 inte har visat sig stämma är mycket olyckligt. Det har medfört oklara signaler för både invånarna i och för regioners och kommuners planeringsförutsättningar att kunna utforma hälso- och sjukvården på ett optimalt sett. Det är allvarligt. Att nu regionerna också uppger att inte har möjlighet att hantera deras begäran om regionala råd och restriktioner tillräckligt snabbt är naturligtvis riktigt illa. Snabba beslut är nödvändiga för att kunna stoppa och mildra smittspridningen. Det är regeringens ansvar att säkerställa att myndigheterna fungerar på ett optimalt sätt och att tillräckliga resurser för detta finns. Men jag är bekymrad över att det blir väldigt svårt när regeringen och skickar dubbla signaler. Hur ska svenska folket förstå att det ena veckan beslutas om lättnader i nationella restriktioner och rekommendationer som smittspridningen ökar snabbt och att det införs skärpta lokala råd och rekommendationer i så gott som alla regioner för att det veckan därpå kommuniceras ett helt annat budskap? Hur ska svenska folket förstå beskedet om att vägen framåt är regionala och lokala åtgärder som regeringen gett besked om ett nationellt förbud mot alkoholförsäljning och förbud avseende fler än åtta personer vid allmänna sammankomster. Regeringen pekar ut just restauranger, pubar och krogar som extra farliga ur smittspridningssynpunkt, men utelämnar till exempel stora köpcentrum och gym som är mycket välbesökta. Smittspridningen känner inga mänskliga eller geografiska gränser vilket betyder att regeringen fullt ut måste ta det ansvar som den redan har genom den så kallade ansvarsprincipen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka ytterligare konkreta åtgärder avser socialministern att vidta för att klargöra vad som är den nationella samlade svenska covid-19-strategin?
fr · H811536 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:536 Kostnader för Sidas flytt till nya lokaler av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen beslutade att Sida skulle flytta till . Sedan har det varit ett antal turer kring detta. Slutligen meddelades så att placeringen blir i . Allt i omedelbara närhet. Serkan Köse (S) reser i en fråga till statsrådet (2020/21:179) funderingar kring Sidas flytt och att det inte blev till . Bland annat förs då fram: ”har haft kontinuerlig dialog med Sida i ärendet. Under denna dialog har det framkommit att det funnits svårigheter att inom rimlig tid verkställa omlokaliseringen till . Regeringen har på grundval av det myndigheten anfört i dialog med och i sin skriftliga hemställan till regeringen gjort en samlad bedömning att bemyndiga Sida att även söka lokal i andra delar av som uppfyller regeringens krav om ökad statlig närvaro i ytterområden.” Den ekonomiska dimensionen lyser helt med sin frånvaro. Dock förklarade under frågestunden på fråga av undertecknad att det också handlar om att spara pengar: Ur protokollet: ”Först var tanken att Sida skulle till , men det visade sig att det var svårt att hitta lämpliga lokaler till bra priser så att skattebetalarnas intressen togs till vara. har det skett i , och jag tycker att det ser ut som en bra lösning till lägre kostnader, som gör att vi också kan använda en större andel av pengarna till bistånd.” Med anledning av ovan önskar jag fråga statsrådet : Hur och när är statsrådet beredd att till redovisa vad Sidas flytt och planerade nya lokaler i kostat och vilken inbesparing detta ger?
fr · H811537 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:537 Åtgärder för fler poliser av (SD) till Statsrådet (S) Brottsförebyggande rådets nationella trygghetsundersökning visar att oron för brottsligheten i samhället ligger på den högsta nivån . Det är en utveckling som byggts upp och möjliggjorts av regeringskonstellationer av olika färg. Ansvarsbördan vilar emellertid tyngst på det parti som haft längst regeringsinnehav och därmed störst inflytande över samhällsutvecklingen i . För att hantera de mest akuta problemen har enats om att öka antalet anställda på och därmed möjliggöra en ökad polisiär samhällsnärvaro. En förutsättning för att lyckas med detta arbete är att utbilda fler poliser och öka attraktiviteten i polisyrket genom bättre villkor. har föreslagit bland annat en betald polisutbildning och en riktad lönesatsning för poliser. Statistiken pekar på att regeringen inte gjort tillräckligt för att fylla platserna på polisutbildningarna. stod av platserna tomma. På höstens polisutbildning är var femte plats tom. Med hänsyn tagen till pandemin pekar statistiken alltjämt på att för få poliser utbildas för att säkerställa tryggheten i landet . Min fråga till statsrådet är därför följande: Vilka åtgärder tänker statsrådet och regeringen vidta för att minska andelen tomma platser på polisutbildningen?
fr · H811538 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:538 Arbetsförmedlingen i av (S) till Arbetsmarknadsminister (S) stängdes Arbetsförmedlingen i trots att kommunen är relativt stor med sina nästan 46 000 invånare och att lokalerna var förhyrda . Ungdomsarbetslösheten ökar nu drastiskt i . Antalet unga som varit utan arbete har ökat med . Arbetsmarknadsministern har i medierna aviserat att det kommer att satsas för att öppna upp arbetsförmedlingskontor. Min bedömning är att absolut borde vara en av de kommuner där Arbetsförmedlingen öppnar sitt kontor . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Har ministern för avsikt att verka för att den lokala närvaron av Arbetsförmedlingen i återställs för att på så sätt motverka den ökade ungdomsarbetslösheten?
fr · H811539 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:539 Demonstrationer för demokrati i av (S) till Utrikesminister (S) har vi sett återkommande stora, fredliga demonstrationer i städer över hela . Det är framför allt unga skolungdomar som till att börja med demonstrerade för att ifrågasätta det auktoritära skolsystemet men som efter hand har formulerat allt tydligare krav på demokrati och på en reformering av konstitutionen. Bilderna på unga demonstranter i skoluniform, omgivna av tungt kravallpolis väcker oro. Efter den senaste i en lång rad av militärkupper, 2014, skräddarsydde militären grundlagen så att militären kontrollerar det politiska systemet. Det är något militären utnyttjat för att upplösa och ogiltigförklara oppositionspartier som Future Forward. Människorättsorganisationer som Civil Rights Defenders rapporterar om hur dissidenter i exil har kidnappats utomlands bara för att senare återfinnas mördade. Men trots hot, arresteringar och införande av undantagslagar fortsätter de fredliga protesterna med krav på en reformering av grundlagen och att militären och kungahuset upphör att blanda sig i politiken. Undantagslagarna har dragits tillbaka som en eftergift mot de växande demonstrationerna. Men sprider sig emellertid oron för att militären ska slå ned demonstrationerna med våld, och det finns tecken på att de uppmuntrar civilklädda våldsverkare att attackera demonstranterna. Det är därför av största vikt att omvärlden ser vad som pågår och under inga omständigheter accepterar att fredliga demokratidemonstrationer bemöts med våld och trakasserier. EU-ambassaderna måste aktivt visa sig vid demonstrationerna som ett sätt att bidra till deeskalering. I mina möten med thailändare i har jag mött en stor oro och starka sympatier för kraven på demokrati. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt agerar ministern så att och EU bidrar till att minska risken för våldsamheter och för att främja rörelsen för demokrati i ?
fr · H811540 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:540 Kinesisk rekrytering av forskare i med tveksamma metoder av (SD) till Statsrådet (S) () rekryterar forskare från västvärlden och med mycket tveksamma – men ej olagliga – metoder. har etablerat så kallade rekryteringsstationer som finansieras direkt av men drivs av lokala aktörer. Rekryteringen uppmärksammades när en omfattande plan granskades lite närmare. Planen går under namnet De tusen talangernas plan. I denna plan finns anvisningar för hur rekryteringen ska gå till. När planen nu uppmärksammats har direktiv gått ut från centralt kinesiskt håll att inte använda namnet De tusen talangernas plan. Enligt uppgifter har lyckats locka över minst 60 000 forskare till att arbeta för kinesiska institutioner. Universitetsläraren har delvis hämtat sina uppgifter från en omfattande rapport, Hunting the (se ). En så kallad rekryteringsstation som nämns av Universitetsläraren är , som är knuten till . Universitetsläraren låter dessvärre meddela att när professor , prorektor vid , sammanställde en utredning åt om hur det svensk-kinesiska samarbetet inom innovation, forskning och högre utbildning kunde stärkas berördes eventuella säkerhetsrisker knappt alls. Detta är anmärkningsvärt, då det uppenbarligen föreligger ett hot mot svenska intressen i den kinesiska verksamheten. Även om i de flesta fall inte bryter mot vare sig svensk lag eller andra lagar arbetar de i en gråzon, och deras verksamhet strider uppenbart mot svenska intressen. Självklart finns det en helt legitim verksamhet från universitet och företag världen över med att rekrytera skickliga forskare. Det är inte denna helt legitima verksamhet som denna fråga berör. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Tänker statsrådet och regeringen agera mot bakgrund av främmande makts tveksamma verksamhet med att rekrytera forskare i ?
fr · H811541 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:541 Sidas arbete med uppföljning av bistånd av (M) till Statsrådet (MP) har presenterat sin granskning av Sidas garantiverksamhet. Bedömningen är att arbetet med kreditgarantier fungerar väl men att uppföljningen behöver stärkas för att säkerställa att garantierna är ändamålsenliga. Riksrevisor konstaterar i det pressmeddelande som gått ut i och med att granskningen publicerats att bristande uppföljning är en vanlig iakttagelse i granskningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge Sida ett tydligare uppdrag vad gäller uppföljning av biståndet?
fr · H811542 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:542 Korruption och auktoritär utveckling i av (M) till Statsrådet (MP) Den politiska utvecklingen i är ytterst bekymmersam och tydliggör hur ett auktoritärt styre och korruption snabbt kan erodera ett lands utveckling. Tidskriften beskrev i en kritisk artikel vilken negativ inverkan den sittande regeringen haft för landets utveckling. var ett av de som lämnade enpartistyre och socialism åt historien, vilket bidrog till en positiv utveckling och tillväxt. När den nuvarande administrationen tillträdde 2015 var landets statsskuld av bnp. , , efter vanstyre och korruption, har statsskulden vuxit till . Utvecklingen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter är mycket oroande. har det svenska biståndet nått rekordnivåer om man jämför med de senaste två decennierna, enligt regeringens statistik på Openaid. Den innevarande strategiperioden –2022 uppgår till , och utgjorde av det svenska bilaterala biståndet stöd som genomfördes i samarbete med statliga aktörer i landet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att säkerställa att det svenska biståndet inte riskerar att stärka regimen i ?
fr · H811543 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:543 och i av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) Valet i blev varken fritt eller rättvist. Trots folkets demonstrationer och omvärldens protester klamrar sig president fast vid makten med våld. Fredliga demonstranter har misshandlats och fängslats, och oppositionsledare har drivits i landsflykt. planeras i och . vägrar att dela värdskapet med och kräver att få arrangera med ett annat land. Jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Tycker ministern, med tanke på det rådande läget i och det massiva övervåldet mot demokratianhängare, att ett land styrt av en illegitim president bör anförtros arrangörskapet för och om så inte är fallet, har ministern för avsikt att agera för att värdskapet ska fråntas ?
fr · H811544 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:544 Amerikanskt spioneri mot av (V) till Utrikesminister (S) har i samarbete med sina danska kollegor på DR avslöjat att underrättelsetjänst genomför omfattade spionage på via . Enligt medieuppgifterna har man framför allt fokuserat på flygvapentillverkaren och deras eventuella försäljning av flygplan till militär. Detta då den amerikanska sidan hade intresse av information för att amerikansktillverkade flygplan skulle vinna den danska upphandlingen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit med anledning av uppgifterna om spionage från mot ?
fr · H811545 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:545 Situationen för migrantarbetare i av (V) till Utrikesminister (S) Innan coronapandemin bröt ut var ungefär en tredjedel av invånare människor från andra länder som kommit för att arbeta i landet. Situationen för landets runt tio miljoner gästarbetare är skrämmande. Genom det så kallade kafalasystemet är vistelserätten i landet direkt knuten till anställningen på ett sätt som ger arbetsgivaren en enorm makt. Bland andra Human Rights Watch rapporterar om hur arbetsgivare vägrar att betala ut löner och tvingar människor att arbeta under slavliknande förhållanden. Särskilt utsatta är de 1,5 miljoner kvinnor som arbetar som hushållsarbetare. Många tvingas till exempel arbeta , och många utsätts för fysisk och psykiskt våld liksom våldtäkt och annat sexuellt våld. beslutade kungariket om vissa lättnader. Exempelvis ska man få möjlighet att byta jobb och även möjlighet att lämna landet utan arbetsgivarens tillstånd. Målet sägs vara att skapa en mer attraktiv arbetsmarknad som en del av kronprins plan att minska landets oljeberoende och öka intresset för utländska investerare. Den nya lagstiftningen ska börja gälla . Reformerna har dock inte presenterats i sin helhet . En oro är att lättnaderna i systemet inte kommer att omfatta hushållsarbetare. En annan är om huruvida möjligheten för arbetsgivare att rapportera att en anställd avviker kommer att finnas kvar. Detta innebär att man registreras som papperslös vilket i sin tur innebär en överhängande risk för att bli arresterad och deporterad. har avskaffat kafalasystemet, och även har reformerat sin lagstiftning. Även om reformerna i är ett steg i rätt riktning är kafalasystemet ett grundläggande hinder för såväl rimliga arbetsvillkor som mänskliga rättigheter. Min fråga till utrikesminister är: Vad gör ministern och för att påverka i syfte att förbättra situationen för migrantarbetare, i synnerhet inom den privata hushållssektorn?
fr · H811546 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:546 Politisk oro i av (V) till Utrikesminister (S) har skakats av stora demonstrationer sedan kongressen röstade för att avsätta den folkvalda presidenten då han anklagats för att tagit emot mutor, något han själv förnekat. Presidenten har haft en antikorruptionsagenda, men den politiska splittringen med kongressen har varit stor. har kongressen, efter att tidigare ha misslyckats , avsatt presidenten mandatperioden löper ut. I anslutning till detta tog kongressens talman över som interimspresident. Han menade bland annat att Vizcarra var moraliskt oförmögen att leda landet. Men också Merino har avgått. Detta efter att fredliga protester i mötts av dödligt våld från polisen och tre personer skjutits ihjäl. Ännu fler vårdas på sjukhus eller är försvunna. Polisernas våld har fördömts av bland andra FN. har en ambassad i och har därigenom ökat sina diplomatiska kontakter med . Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att folkligt valda företrädare ska kunna sitta kvar vid sina ämbeten i ?