ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111077 · 2020-03-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1077 Säkerhetshot mot kraftförsörjningen av (SD) till Statsrådet (S) Något som ökat alltmer i omfattning är olika former av påverkansoperationer och it-angrepp, där även fysiska värden riskeras och intressen äventyras. Ett område som kan bli än mer sårbart framöver är kraftförsörjningen. Digitaliseringen har tilltagit inom energisektorn liksom i samhället i övrigt, men det är även ett område som varit eftersatt i utformandet av säkerhetspolitiken. Något som är angeläget då exempelvis ett större strömavbrott kan lamslå många samhällsfunktioner. Därför är det viktigt att sätta in skarpa säkerhetsåtgärder avseende information om konsumenter och invånare för att dessa samt it- och elförsörjningssystem ska ha ett så fullgott skydd som möjligt. Enligt rapportering förekommer kartläggningar av it-system som är kopplade till den svenska elförsörjningen för inhämtande av säkerhetsklassad information. Trots detta fortsätter regeringen med planerna på att samla mer än 4,5 miljoner kunders mätdata och anläggningsinformation på ett och samma ställe i en så kallad elmarknadshubb. Detta är riskabelt. Ett exempel är skandalen kring Transportstyrelsen. Försvarsmakten varnar för etablering av en hubb. Anledningen är att tillgänglig information kan ge en detaljerad bild av den svenska elnätsstrukturen, vilket i sin tur kan möjliggöra en kartläggning av bland annat sårbarheter och brister i elnätet. Med anledning av det vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att säkerställa att informationen från elmarknadshubben inte hamnar i främmande makts händer och riskerar svenska säkerhetspolitiska intressen?
fr · H7111078 · 2020-03-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1078 och av (M) till Socialminister (S) I en debattartikel i med rubriken ”Livsfarliga råd till vården och samhället om risker med coronaviruset” ifrågasätts råd om att människor som är direkt hemkomna från extrema högriskområden som och ska återgå direkt till arbete och vanliga aktiviteter. Artikeln fortsätter med ”i synnerhet då de arbetar med människor som har hög risk att dö”. Artikelns författare är överläkare, ansvarig för hjärt-MR och spirometri. I artikeln står också att det är kontroversiellt att påstå att asymtomatiska bärare inte är smittsamma. Läkaren hänvisar i artikeln till den amerikanska motsvarigheten till vid namn Centers for Desease Control and Prevention (CDC), som på sin hemsida skriver att ”någon spridning är möjlig innan människor visar symtom på insjuknande”. , som sägs ha stor erfarenhet av skydd mot smittsamma sjukdomar, har den ordningen att personer som varit i ett riskområde (oavsett arbetsplats) ska stanna hemma . Arbetsplatser såsom sjukhus används som exempel på vad som kan hända om någon insjuknar eller bär på virus vid operation eller andra tillfällen. Själv tänker jag på omsorgen. Som det står i artikeln insjuknar ju inte personer enbart hemma och utanför arbetet. Med anledning av ovan vill jag fråga socialminister : Anser ministern att har tydliggjort och redogjort för läget och hanteringen till den grad att ministern fortsatt anser att de svenska förebyggande åtgärderna och kommande åtgärder är tillräckliga?
fr · H7111079 · 2020-03-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1079 Föreskriftsrätt till av (M) till Statsrådet (MP) har tagit fram rapporten 2016:30 med namnet Exempel på reglering av byggnadsverks höjder och våningsantal och med underrubriken "Uppdrag att ta fram förslag till författningsreglering avseende vissa centrala termer som behövs vid tillämpningen av (2010:900)". Detta efter att rapporten 2014:4 resulterade i regeringsuppdrag att ta fram ett underlag på hur föreskrifter skulle kunna se ut. Sedan rapporten lämnats in till regeringen från har ingen återkoppling lämnats. För att ska kunna gå vidare och göra en föreskrift behöver regeringen ge en föreskriftsrätt genom en ändring i plan- och byggförordningen. Det har inte skett. Enligt kommun har på ett tidigt stadium konstaterat att domstolstolkning och tidigare praxis helt plötsligt inte gick hand i hand och att den nya tolkningen medför att åtskilliga byggnader i helt plötsligt var bygglovsstridiga. En dom har ställt till det när nya , PBL, tillämpades och prövades i såväl mark- och miljödomstolen, MMD som Mark- och , . Detta har ställt till det mycket. Mark- och miljödomstolen har gjort vad som anses vara ogenomtänkta ändringar av praxis, exempelvis för höjd och beräkningsgrunder för fasad. Det har resulterat i ekonomiska konsekvenser i kommuner när de bygger. Konsekvensen har blivit att kommuner behöver göra om nya detaljplaner på områden efter hand som de ska bebyggas vilket för ett område innebar en extra kostnad på . Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Varför har inte statsrådet gett en föreskriftsrätt så att de kan genomföra 2016:30, och avser statsrådet lämna en föreskrift ?
fr · H7111080 · 2020-03-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1080 Allmän tillträdesrätt för regionala skyddsombud. av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen föreslår att de regionala skyddsombudens tillträdesrätt ska utökas till att även omfatta arbetsställen där en arbetstagarorganisation inte har någon medlem men där organisationen är eller brukar vara bunden av kollektivavtal med arbetsgivaren. Detta är ett steg i rätt riktning trots att det finns delade meningar om vem som ska utse regionala skyddsombud, fackligt och politiskt tillsatta eller opolitiska utsedda av . För mig är det självklart att alla arbetsplatser i ska omfattas av arbetet för en säker arbetsmiljö oavsett hur avtalsformen ser ut. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Tänker ministern verka för att regeringen tar fram förslag som gör att samtliga svenska arbetsplatser inkluderas i framtidens arbetsmiljöarbete?
fr · H7111081 · 2020-03-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1081 Extratjänster av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) På grund av den förda migrationspolitiken har vi en svår situation på den svenska arbetsmarknaden. Med en mycket stor andel människor som står långt från arbetsmarknaden borde drastiska åtgärder vara prioriterade från regeringen. Under har många miljarder satsats på integration av nyanlända på arbetsmarknaden. Satsningar som inte motsvarat det önskade resultatet på långa vägar. Nedan följer en lista på dessa satsningar: 2010 – avlönade etableringslotsar Att utkräva ansvar av nuvarande regering för alla de satsningar som gjorts är inte rättvist, men de flesta av dem har genomförts av regeringar ledda av Socialdemokraterna. Otaliga utvärderingar visar på ett mycket svagt resultat i relation till de kostnader som detta fört med sig. Skattepengar som kunde ha gått till andra delar av välfärden. Regeringen väljer att öka anslagen till extratjänsterna trots vetskapen om de närmast obefintliga resultaten. deltog 36 000 personer i en extratjänst, och ca 1 900 personer gick vidare till arbete. Av de 1 900 personer som gick vidare till arbete gick de flesta vidare till andra subventionerade anställningar eller andra arbetsmarknadsåtgärder. Den totala kostnaden med handledarstöd, subventioner och bonussystem för de kommuner som når upp till målen uppgår till enorma summor – enligt Svenskt Näringslivs beräkningar närmare bestämt 30 miljarder . Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Är det ur ett samhällsekonomiskt perspektiv försvarbart att fortsätta med den typ av etableringsåtgärder som ger närmast obefintliga resultat?
fr · H7111082 · 2020-03-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1082 Segregation på arbetsmarknaden av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Den svenska arbetsmarknaden står inför stora utmaningar, speciellt med tanke på den stundande lågkonjunkturen samt att vi har en av de mest segregerade arbetsmarknaderna i . För en nyanländ är det en lång väg till ett riktigt arbete. Orsakerna till detta är flera, men ett centralt problemen är språkbristen i kombination med låga utbildningsnivåer. Den svenska arbetsmarknaden ställer höga krav på utbildning, och matchningen mellan arbetskraften och arbetsmarknaden blir därför svår, om inte omöjlig, i många fall. Att regeringen under den stora migrationskrisen hävdade att migrationen till stor del var högutbildad visade sig inte stämma. Det leder till en mycket stor andel personer som står väldigt långt ifrån den svenska arbetsmarknaden. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur ska ministern och regeringen få personer som har låg utbildningsnivå och som inte kan läsa eller skriva på sitt eget språk in på den svenska arbetsmarknaden?
fr · H7111083 · 2020-03-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1083 Utrikesdepartements hjälp till utlandssvenskar i virusdrabbade områden av (M) till Utrikesminister (S) I en artikel i intervjuas en kvinna som enligt egen utsago ”flytt” från innan staden hon befann sig i skulle sättas i karantän med anledning av coronaviruset. Enligt uppgifter i artikeln hade hon försökt nå utan att lyckas, men en nära anhörig fick kontakt, och gav då rådet att det var ”bäst att ta sig ut så fort som möjligt”. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka råd har gett svenska medborgare som befunnit sig i områden drabbade av coronaviruset, där det berörda landets myndigheter planerat för att införa reserestriktioner med anledning av spridningsrisken för covid-19?
fr · H7111084 · 2020-03-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1084 Bonus–malus och klimatnyttan av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) Regeringen har försämrat definitionen av klimatbonusbilar. För att kunna få regeringens bonus för en klimatbil krävdes tidigare max 60 grams utsläpp per kilometer. Med statsbudgeten gäller . Som av en händelse ligger flera av Volvos stora och tunga bilmodeller precis under , och med regeringens nya förslag kan modellerna numera klassas som klimatbonusbilar och uppbära bonus på . territoriella utsläpp av växthusgaser var 2018, vilket motsvarar en minskning om jämfört med . konstaterade 2019 att resultatet för scenarier med beslutade styrmedel pekar mot att de totala utsläppen av växthusgaser kommer att fortsätta minska men inte i den utsträckning som behövs för att nå målet om nettonollutsläpp . I myndighetens rapport analys av den svenska klimatstatistiken konstateras att för att målet till 2045 ska nås behöver minskningstakten nå ett genomsnitt om ca 5–. Vi måste med andra ord väsentligt höja tempot i klimatarbetet. Bonus–malus är ett viktigt styrmedel för att minska utsläppen från nya personbilar. Bilar med låga utsläpp uppbär en bonus som finansieras av att personbilar med högre utsläpp får en höjd fordonsskatt. stod bakom införandet av bonus–malus som ett sätt att få en starkare styrning mot minskade utsläpp. Men med regeringens och samarbetspartiernas ändringar av utsläppsnivån för klimatbonusbilar förfelas den goda klimatambitionen. Regeringen, och Liberalerna låter uppenbarligen kortsiktiga näringsintressen övertrumfa klimathänsynen. Det är mycket oroväckande och enligt min uppfattning inte i linje med vår nya klimatlag och vårt nya ramverk. Regeringen säger att det nya bonussystemet ska utvärderas. Jag förutsätter att regeringen återkommer med ett förslag som sätter klimathänsynen först och sänker nivån för klimatbonus. Försämrade klimatåtgärder kan inte vara ett alternativ 2020. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att verka för att det ska göras en översyn av bonus–malus-systemet i syfte att stärka klimatnyttan och sänka utsläppsnivån för klimatbonusbilar?
fr · H7111085 · 2020-03-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1085 Stopp för överimplementering av EU-direktiv av (SD) till Näringsminister (S) har det kunnat anas att den högkonjunktur som rått börjat avta. I sviterna av coronavirusets utbrott har världsekonomin stresstestats ordentligt. Kinesisk tillverkningsindustri har stängts ned, hela är under karantän och utvecklingen på börserna har stundvis gått att jämföra med utvecklingen under den förra finanskrisen. Denna utveckling riskerar att bli direkt förödande för delar av svenskt näringsliv, och redan nu vittnas om stora utmaningar inom vissa sektorer. Givet den nulägesrapporten råder inga tvivel om behovet av att vi från politikens sida gör vårt yttersta för att bistå – och underlätta för – det svenska näringslivet. Just den ambitionen hade riksdag när vi genom betänkande 2018/18:NU7 riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör verka för att EU-direktiv ska genomföras i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. publicerade regeringen skrivelse 2019/20:75, i vilken man redogör för vilka åtgärder regeringen vidtog med anledning av skrivelser till regeringen. I den nämner regeringen att den nya ordföranden för har uttalat sig om överimplementering av EU-direktiv, varpå man sedan uttrycker följande: ”Hur detta initiativ kommer att påverka det nationella implementeringsarbetet behöver först analyseras innan eventuellt behov av ytterligare åtgärder kan identifieras. Ärendet bereds vidare.” Det är onekligen positivt ifall EU blir bättre på regelförenklingsarbete på olika sätt, även genom att bistå medlemsstater i att undvika överimplementering. menar jag att regeringen behöver göra vad som göras kan för att följa det riktade tillkännagivandets andemening alldeles oavsett eventuella framtida åtgärder från EU. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga näringsminister : Kan ministern uppge vilka åtgärder han vidtar i samband med att ärendet bereds vidare, och kommer ministern och regeringen att vidta några åtgärder på området i nutid även ifall EU:s åtgärder dröjer?
fr · H7111086 · 2020-03-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1086 Förebyggande åtgärder för att bevara vägarnas skick av (C) till Infrastrukturminister (S) Under den senaste månaden har mycket regn fallit, bland annat i västra . Flera kommuner såsom , och har blivit hårt drabbade av översvämningar – vägar har sköljts bort och vattennivåerna i till exempel Viskan och har stigit kraftigt. Ett flertal av de statliga vägarna i gamla är eftersatta när det kommer till underhåll och har på flera håll blivit ännu sämre efter de stora mängderna regn. Vi kan inte styra över vädret men när man får kännedom om att stora mängder regn ska komma så bör man från håll kunna jobba med förebyggande åtgärder för att se till att vägarna inte blir ännu sämre. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att i sin planering av underhåll kan jobba mer med förebyggande åtgärder för att förhindra att vägar blir ännu sämre vid stora mängder regn?
fr · H7111087 · 2020-03-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1087 Förtroendet för svenska myndigheter av (SD) till Statsminister (S) ”Ökningen av antalet svenskar som drabbats av det nya coronaviruset har nått en topp och kommer snart att klinga av.” Dessa ord kommer från statsepidemiologen på i en intervju med . Uttalandet skedde när antalet bekräftat smittade i inte ens hade passerat 100 personer. Man bedömde inte läget som särskilt akut, trots en mycket oroväckande utveckling i bland annat . Om man får tro sociala medier var det få svenskar som litade på den information som kom från expertmyndigheten, inte minst då antalet bekräftat smittade successivt ökat och då flygplan från riskområden fortsatt kunnat landa i utan en enda kontroll av passagerarna. I skrivande stund, , har antalet bekräftat smittade ökat med som bedömt risken för smittspridning i som mycket hög. I kombination med falska påståenden från myndighetspersoner som varit enkla att kontrollera, exempelvis påståendet att det inte sker direktflyg mellan och , finns det en risk att förtroendet för myndigheterna minskar avsevärt. Mot bakgrund av detta och mot bakgrund av ett redan rekordlågt förtroende för politiken önskas statsminister svara på följande fråga: Vad avser statsministern och regeringen att göra för att säkerställa att myndigheter delger pålitlig information, och hur avser statsministern att verka för ett ökat förtroende för våra myndigheter?
fr · H7111088 · 2020-03-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1088 Riktade pengar till områden drabbade av stora översvämningar av (C) till Infrastrukturminister (S) Under den senaste månaden har mycket regn fallit i västra . Flera kommuner såsom , och har blivit hårt drabbade av översvämningar – vägar har sköljts bort och vattennivåerna i Viskan och har stigit kraftigt. Underhållet av flera av de statliga vägarna i gamla har varit eftersatt, och vägarnas skick har på flera håll blivit ännu sämre till följd av de stora mängderna regn. Vi kan inte styra över vädret, och tur är väl det. En väg bör dock ha en lägsta godtagbar standard, men för tillfället är flera av de statliga vägarna i och delar av under all kritik. Till dessa områden, i vilka stora mängder regn har fallit, bör det öronmärkas pengar för att rusta upp vägnätet. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är ministern beredd att öronmärka pengar till dessa områden där stora mängder regn har fallit, vilket väsentligt förvärrat vägarnas skick?
fr · H7111089 · 2020-03-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1089 Om- och tillbyggnad av Tidaholmsanstalten av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) Vid ett besök på Tidaholmsanstalten framkom det att flera av Kriminalvårdens byggprojekt har stannat upp. Anledningen är att Kriminalvården och Specialfastigheter, det statliga fastighetsbolag som äger och förvaltar flertalet anstalter, inte kommer överens i hyresfrågan. Utbyggnaden av fängelseplatser på överbelagda anstalter står alltså still eftersom två myndigheter inte kommer överens. Vi vet att överbelagda anstalter är ett stort problem. Brist på fängelseplatser leder till stora påfrestningar både för de intagna och för personalen. Det återfallsförebyggande arbetet påverkas negativt, och situationen innebär även i övrigt ett ineffektivt resursutnyttjande. I takt med att fattar fler beslut om att skärpa påföljden för ett flertal brott är det också uppenbart att behovet av fängelseplatser ökar ytterligare. Det är helt orimligt att tro att vi ska kunna komma åt kriminaliteten om vi inte satsar på hela den brottsbeivrande kedjan. Står utbyggnaden och upprustningen av våra fängelser still så kommer det att påverka det återfallsförebyggande arbetet negativt. Att utbyggnaden och upprustningen dessutom står still eftersom en statlig myndighet inte kan komma överens med en annan statlig myndighet är helt oacceptabelt. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur tänker regeringen lösa den uppkomna situationen mellan Kriminalvården och Specialfastigheter som innebär att ut- och ombyggnaden av våra anstalter helt har upphört i flera fall?
fr · H7111090 · 2020-03-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1090 Slotsförordningen av (M) till Infrastrukturminister (S) Coronavirusets spridning får redan allvarliga effekter för transportnäring. Researrangörernas reserestriktioner och kraftigt minskat resande slår särskilt hårt mot flyget och besöksnäringen. Flera flygbolag tvingas nu till hastiga produktionsneddragningar och åtgärdspaket för att klara krisen. Flyget är globalt, och mycket av reglerna finns på europeisk och internationell nivå. Reglerna för flygbolagens ankomst- och avgångstider i EU, så kallade slots, regleras genom en EU-förordning. Slots är mycket viktiga för att flygbolagen ska kunna planera sin trafik och behålla de avgångar som de flyger på och för att flygplatserna ska användas så effektivt som möjligt. I kölvattnet av coronaviruset kommer flygbolagen på kort sikt att tvingas dra ned på trafiken. Flygbolagen riskerar då att inte uppfylla den så kallade 80-20-regeln som bestämmer att ett flygbolag måste flyga på en slot av tiden för att behålla den till nästa trafiksäsong. Detta gör att flygbolagen tvingas att flyga flygplan som inte är ekonomiskt lönsamma endast för att behålla sina slots. Det skapar onödiga utsläpp och kostar bolagen en massa pengar i onödan. Flera andra medlemsstater i har begärt att Europeiska kommissionen ska ge undantag från 80-20-regeln, vilket har skett tidigare i samband med kriser av detta slag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att lägga ett förslag till Europeiska kommissionen att anpassa slotsförordningen med anledning av coronavirusets spridning i ?
fr · H7111091 · 2020-03-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1091 i flygbranschen av (KD) till Infrastrukturminister (S) Rädslan och risken för att drabbas av den nu världsomspännande sjukdomen covid-19 påverkar kraftigt det långväga resande, och företag ställer in konferenser och avlägsna möten. SAS har utöver ett flygstopp till och också ställt in 2 000 flighter över hela sitt trafikprogram. Resenärer underrättas och bokas om. Företaget för också samtal med arbetstagarorganisationerna om att kunna reducera arbetstid samt erbjuda tjänstledighet och tidigare pensionsavgångar. Norwegian har beslutat att ställa in 3 000 flygningar mellan mitten av mars och mitten av juni. Flygbolaget har också utfärdat temporära uppsägningar av en betydande andel av sin arbetsstyrka. President har utfärdat ett reseförbud för resor till från Schengenområdet. Svenska staten besitter en substantiell ägarandel i SAS. Flyget i har en funktion som kollektivtrafik för ett stort antal organisationer och företag. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad ämnar regeringen göra för att stötta det regionala och nationella flyget?
fr · H7111092 · 2020-03-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1092 Flygskatten av (M) till Finansminister (S) Under en redan pågående nedgång för svensk luftfart är coronaviruset en riktigt dödsstöt. I skrivande stund har SAS ställt in 2 000 flygningar , och andra bolag som Lufthansa gör samma sak. Detta kommer få ekonomiska konsekvenser för flygbolagen på både kort och lång sikt. Regeringens införda flygskatt drabbar flygbolagen hårt. är det endast och som har en flygskatt, och diskussioner pågår i om att pausa skatten. Om bestämmer sig för att pausa sin skatt är ensamt i världen om denna skatt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har regeringen för avsikt att pausa flygskatten för att hjälpa flygbranschen?
fr · H7111093 · 2020-03-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1093 Systembolagets hantering av småproducenter av Boriana (M) till Näringsminister (S) I och i resten av finns många småproducenter som med hantverksskicklighet framställer alkoholhaltiga drycker. Dessa entusiaster skapar nya jobb, ofta på landsbygden, och bidrar till utvecklingen av besöksnäringen. Eftersom regeringen väljer att obstruera mot beslut, och förhalar genomförandet av beslutet att under vissa förutsättningar tillåta gårdsförsäljning, är dessa producenter fortfarande helt och hållet hänvisade till att sälja sina produkter via marknadens enda återförsäljare, det statliga monopolföretaget . Många småproducenter vittnar om svårigheter under offertprocessen. Ett exempel på detta är att Systembolaget avvisar offerter på grund av små skrivfel, i stället för att ge producenten möjlighet att rätta till felet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister ; Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att främja småproducenters möjligheter att sälja sina produkter på Systembolaget?
fr · H7111094 · 2020-03-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1094 Rättvisa villkor för småproducenter av alkoholhaltiga drycker av Boriana (M) till Näringsminister (S) Småproducenter som med hantverksskicklighet framställer alkoholhaltiga drycker är en viktig del av såväl livsmedelsbranschen som den växande besöksnäringen. Tyvärr begränsas deras möjligheter att verka på marknaden av inte bara föråldrad och stelbent lagstiftning, utan också av beteendet hos den enda i tillåtna detaljisten för dessa produkter, Systembolaget. Systembolagets inköpsrutiner verkar uppenbart vara skapade för att gynna de större aktörerna. Enligt avtalet mellan Systembolaget och staten ska produktvalsprocessen utformas på så sätt att det inte förekommer någon favorisering av inhemska produkter. Men det som sker i praktiken är i stället det motsatta, nämligen att importerade produkter favoriseras. Som exempel kan nämnas att produkter innehållande ekologiskt sockerrörssocker ges företräde framför lokalproducerade produkter med socker från sockerbetor. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa rättvisa konkurrensvillkor för svenska småproducenter av alkoholhaltiga drycker?