ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811220 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:220 Trakasserier, förföljelser och hot mot bönder av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I en skriftlig fråga (2017/18:1171) så tidigt som undrade jag vilka åtgärder justitieministern skulle vidta för att komma till rätta med det hat och de attacker som svenska bönder får utstå. Justitieministern svarade att regeringen vidtagit ett antal åtgärder ”för att den typ av brott som bland annat lantbrukare utsätts för ska hanteras effektivt av rättsväsendet, både avseende lagstiftning och resurser”. kan man konstatera att regeringen fullständigt misslyckats. Allt fler bönder slår larm om att de trakasseras, förföljs och hotas av aktivister. LRF har gjort en enkätundersökning med 3 836 lantbrukare som har svarat på frågor. av dem uppgav då att de har blivit utsatta för intrång, skadegörelse eller annat hemfridsbrott. I tidningen förklarar , presschef vid , att man kräver flera åtgärder för att få bukt med djurrättsaktivisters brott mot bönder. Jag tänkte passa på att i detta sammanhang ge åtgärdslistan till justitieministern, så att åtgärder äntligen kanske kan komma på plats. – Att det här ska få hårdare bestraffning än ett vanligt intrång. Det borde gå att jämföra med intrång i industrier. Ett vanligt intrång leder sällan till någon polisutredning, och det är därför så många bönder väljer att inte anmäla, säger . – Det behövs en ny brottskod för att veta vad som är riktat mot just lantbrukare. Brotten förekommer ofta organiserat. Om det blandas med alla vanliga intrång kan man inte spåra i polisens system vad som är just djurrättsaktivism. Ett problem är att många aktivister åker runt på ett slags brottsturnéer, och om det sker i olika polisdistrikt är det svårt att se systematiken i brotten. Hoten på sociala medier – Även här krävs det att det samlas under en och samma brottskod. Det finns vissa som ringer, hotar och trakasserar på sociala medier. Det är otroligt obehagligt för lantbrukarna som drabbas. meddelade justitieministern att lagstiftningen gällande brott mot bönder skulle skärpas. Så har det dock inte blivit. Dessa brott pågår alltså år mot en hel yrkesgrupp utan att adekvata åtgärder vidtas. Av denna anledning vill jag – återigen – ställa frågan till justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med dessa brott?
fr · H811221 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:221 Styrningen av av (KD) till Finansminister (S) är en så kallad styrelsemyndighet. Myndigheten var tidigare en enrådighetsmyndighet, där generaldirektören var ensamt ansvarig för verksamheten inför regeringen. Men trots att är en styrelsemyndighet har regeringen ännu inte utsett någon styrelse. På , under fliken Organisation, står det att ska ledas av en styrelse och att generaldirektören kommer att vara ledamot tillsammans med ytterligare sex personer. Det står också att styrelsen kommer att presenteras av och att departementet ännu inte utsett några ledamöter. Därefter länkas till regeringens pressmeddelande . I samband med att gjordes till en styrelsemyndighet fattade regeringen också beslut om övergångsbestämmelser som innebar att generaldirektören skulle ha de befogenheter som styrelsen normalt inte kan delegera, såsom att fatta beslut om föreskrifter. Befogenheten att fatta beslut om föreskrifter begränsades dock , så att generaldirektören endast fick fatta beslut om föreskrifter fram till . Därefter löpte alltså detta mandat ut. Trots det har fattat beslut om ca 40 nya eller ändrade föreskrifter . Det faktum att besluten är fattade efter att de temporära befogenheterna löpte ut innebär att det kan ifrågasättas om de är giltiga över huvud taget, vilket skulle skapa både rättsosäkerhet och oordning. Regeringen behöver därför tillsätta en styrelse för . Jag vill därför fråga finansminister : När kommer en styrelse för att tillsättas?
fr · H811222 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:222 Information om Swedavias konsekvensanalys avseende flygplats av (M) till Näringsminister (S) Swedavia blev på ägardialogen med regeringen ombedd att återkomma med en konsekvensanalys utifrån Swedavias affärsmässiga perspektiv på ett eventuellt politiskt beslut att stänga . I analysen konstaterar att det inte är affärsmässigt motiverat att driva flygplatsen vidare. Swedavia framhåller också att konsekvenserna av en förtida nedläggning av flygplatsen är hanterbara och att det sammantaget medför fördelar för Swedavia. Företrädare för regeringen och Swedavia har informerat näringsutskottet och trafikutskottet om rapporten. har inte fått ta del av några uppgifter förutom en kort sammanfattning av Swedavias konsekvensanalys. meddelar att den fullständiga rapporten inte kommit regeringen till handa, varför den inte kan utlämnas som allmän handling. rapporterar hur regeringen medvetet mörkar Swedavias analys. I minnesanteckningarna från ägardialogen framgår att parterna kommit överens om att ”ingen extern kommunikation om att bolaget tar fram en sådan analys sker innan nästa ägardialog”. Näringsminister har meddelat att ett beslut om framtid är nära förestående. Att regeringen överväger att fatta beslut om flygplatsens framtid utan att ha tagit del av Swedavias konsekvensanalys är synnerligen allvarligt, då det inte kan säkerställas att regeringen fattar beslut på tillräckliga underlag. Dessutom måste beredas möjlighet att ta del av underlagen och informeras om Swedavias bedömning inför ett eventuellt beslut. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att ska beredas möjlighet att ta del av Swedavias konsekvensanalys före ett eventuellt beslut om fortsatta drift?
fr · H811223 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:223 Omsättningsstöd till enskilda firmor av (M) till Näringsminister (S) Sedan coronapandemin slog till med de medföljande restriktioner som vi har levt med under större delen av året har näringslivet drabbats hårt. Detta gäller inte minst de kreativa näringarna. Hela kulturbranschen har drabbats hårt, och detta gäller inte minst alla dem som drabbats av 50-personersgränsen som den skärpta ordningslagen innebär. Under pandemin var regeringen relativt snabbfotad med att presentera olika stöd till företag som tagit ekonomisk skada till följd av statens restriktioner. Detta gällde dock inte stödet till enskilda firmor, som först fick besked om stöd. Efter att drivit på regeringen i månader aviserades så det efterlängtade stödet till enskilda näringsidkare, som levt i ovisshet och ekonomiska svårigheter under över ett halvårs tid. Dock omfattar det av regeringen framlagda förslaget inte tillräckligt många företagare. Många egenföretagare inom kultursektorn har dessutom redan gått i personlig konkurs och varit tvungna att lämna kultursektorn. Ungefär hälften av kulturskaparna bedriver sin verksamhet i enskild firma, och ungefär hälften av dessa, det vill säga en fjärdedel av alla kulturskapare, är så kallade kombinatörer. Det innebär att de kombinerar sin näringsverksamhet med visstids- och/eller projektanställningar. Jämfört med arbetsmarknaden i stort är detta en mycket hög andel och speglar också många kulturskapares ekonomiska villkor. Då hänsyn inte har tagits till kulturskapares särskilda villkor hamnar många av dessa mellan stolarna. Omsättningströskeln på hindrar många från att söka stödet, och många får heller ingen eller väldigt lite i arbetslöshetskassa. Detta är alltså en grupp som har drabbats väldigt hårt ekonomiskt i spåren av pandemin. En grupp som också under återstoden av året är beroende av såväl fortsatt som utökat stöd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att förlänga stödet till enskilda firmor och tillse att fler omfattas av det?
fr · H811224 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:224 Översyn av reglerna för biotopskyddet av (M) till Statsrådet (S) Lantbrukare i måste kunna sköta och bruka sina marker, och i det arbetet ingår att kunna plocka bort stenar därifrån. Det är ju fullt rimligt att man ska kunna lägga sina stenar i en hög vid gärdeskanten och flytta på dem när man så önskar utan att det generella biotopskyddet ska träda in och gälla. ska producera mer mat, och då måste vi underlätta för landets lantbrukare att sköta och bruka sina åkrar. Det är därför helt orimligt att vi har regler och lagar som gör att det är olagligt eller behövs tillstånd för att flytta en stenhög. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att se över lagar och regler för biotopskyddet för att underlätta för landets lantbrukare?
fr · H811225 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:225 Tillsättning av utredning om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker av (M) till Socialminister (S) Två utredningar om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker har tidigare gjorts, och en av dem har tydligt visat hur det skulle kunna genomföras. En stor majoritet i har genom ett tillkännagivande tydligt pekat på att man vill införa gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker. Många småbryggerier och vinodlingar på den svenska landsbygden skulle kunna skapa nya jobb. Det är en möjlighet som har tagit vara på genom att införa möjligheten till gårdsförsäljning under vissa villkor. Enligt januariavtalet ska regeringen utreda gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker ytterligare en gång med start . har snart hela 2020 gått, och regeringen har haft god tid på sig att planera både direktiv och utredningsuppdrag. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till socialminister : När kommer gårdsförsäljningsutredningen att tillsättas, och när beräknas den vara klar?
fr · H811226 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:226 Reformering av strandskyddet av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) pågår det en utredning angående en översyn av strandskyddsreglerna. Utredningen är tidsatt till att vara klar . Strandskyddet är en av de frågor som både kommuner och enskilda markägare tar upp som ett stort problem för att kunna utveckla och bygga utmed vatten och i sjönära miljöer. Regeringen har utrett strandskyddsfrågan i , och enligt januariavtalet ska det komma en proposition 2021. Min fråga till miljö- och klimatminister är: Ligger tidsramen fast om att det kommer en proposition om strandskyddet och att nya strandskyddsregler ska börja gälla ?
fr · H811227 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:227 kontrollavgifter av (M) till Statsrådet (S) har höjt sina kontrollavgifter för livsmedelsproduktion med och är nu uppe i en timtaxa på mot tidigare . Redan taxan på var hög och borde snarare ha sänkts än höjts. Även slakteriernas avgifter till är höga i och borde minskas kraftfullt. Om har höga kostnader för sina kontroller bör verket se över sitt arbetssätt och sina utgifter och inte bara vältra över sina höga kostnader på livsmedelsföretagen. ska enligt livsmedelsstrategin producera mer svensk mat samt öka lönsamheten och konkurrenskraften. Om det arbetet ska lyckas kan det ju knappast vara så att den svenska kontrollapparaten och den ineffektiva svenska byråkratin ska få försämra konkurrenskraften och lönsamheten för de svenska livsmedelsföretagen. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att effektivisera arbete och för att sänka kontrollavgifterna?
fr · H811228 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:228 Ökat skydd mot kriminella och bostadsinbrott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Möjligheterna att söka efter, och hitta, information på internet är oändliga. Det har på många områden påverkat våra liv positivt; information som förut både kunde vara tidskrävande och svår att hitta finns nu endast ett par knapptryck bort. Men det har tyvärr en baksida som utnyttjas av kriminella. Kriminella ser äldre personer som lätta offer, och det lättaste offret är den äldre som bor ensam. Hur gammal en person är, var hon bor och hur många som finns i hushållet är information som vem som helst lätt kan ta reda på. Det gör att kriminella personer enkelt kan leta fram äldre och med hjälp av informationen som söktjänsten tillhandahåller avgöra om personen är ett lätt rånoffer eller inte. All information finns bara ett par knapptryck bort. Hög ålder innebär en ökad sårbarhet, vilket de kriminella utnyttjar. Konsekvenserna av att utsättas för ett brott i sitt hem kan vara förödande. Äldre brottsoffer lider ofta av långvariga psykiska efterverkningar såsom misstänksamhet och oro. Rädslan att utsättas för ytterligare brott ökar. Allt detta påverkar självklart livskvaliteten för den äldre på ett oerhört negativt sätt. Men det går att skydda sig. Ett enkelt sätt vore att den enskilde får rätten att slippa finnas med på olika söktjänsters sidor med känslig information. Den rätten har vi inte . Vi kan vända oss till utgivaren av söktjänsten och önska att känsliga uppgifter tas bort, vilket är fullt möjligt att göra, men utgivaren har ingen skyldighet att uppfylla önskan. Det krävs således andra åtgärder för att både minska risken för brott mot enskilda och för att försvåra för kriminella aktörer. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska risken för rån och överfall i hemmet genom att ge alla medborgare rätten att slippa finnas med på olika söktjänster med exempelvis namn, ålder, antal personer i hushållet och storlek på bostad?
fr · H811229 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:229 Missförhållandena på LSS-boenden av (SD) till Socialminister (S) Enligt lagen om lex är personal skyldig att anmäla missförhållanden till ansvariga chefer på ett LSS-boende – och är missförhållandena allvarliga ska anmälningarna skickas vidare till tillsynsmyndigheten för vård och omsorg, . På fyra av tio LSS-boenden förekom våld eller liknande , enligt Kommuner och Regioner, SKR. Personer med en funktionsnedsättning som bor på ett LSS-boende är i beroendeställning gentemot personalen, och därför är det extra viktigt att de boende kan känna sig trygga och ha tillit till den. Att det förekommer våld och liknande på LSS-boenden är inte acceptabelt, och mycket av ansvaret ligger naturligtvis hos cheferna men även hos kommunen och inte minst hos Inspektionen för vård och omsorg. uppmärksammade ett antal fall där man med enkelhet kan säga att alla har brustit i sitt ansvar. Det är uppenbart att något måste göras och att tillsynen måste skärpas. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att säkerställa trygghet och tillit på LSS-boenden och för att komma till rätta med de missförhållanden som uppenbart råder på många LSS-boenden?
fr · H811230 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:230 Utdrag ur belastningsregistret vid nyanställning på LSS-boenden av (SD) till Socialminister (S) visades ett reportage i som handlade om missförhållanden och övergrepp på LSS-boende. Den bild som växer fram i programmet är att det som drabbade den boende långt ifrån är en isolerad företeelse. Det framgår i programmet att Inspektionen för vård och omsorg, , får ta emot ett stort antal anmälningar om övergrepp på LSS-boenden runt om i landet. Det handlar om fysiska bestraffningar, om kränkningar och om personal som kommer drogpåverkade till jobbet. I flera fall är de tidigare dömda för brott. I programmet framgick inte att övergreppen på något sätt var kopplade till någon tidigare brottsdömd, och det är inte heller poängen. Poängen är rimligheten i att tidigare brottsdömda får jobba i verksamheten. Jag menar att det är orimligt att personer som till exempel begått grova våldsbrott, misshandel och rån eller sexuella övergrepp jobbar i verksamhet med människor som befinner sig i en utsatt situation. Lagen om registerkontroll bör utökas så att den omfattar anställda inom all omsorg. Det skulle med detta inkludera även personlig assistans och särskilda boenden för funktionsnedsatta. Med anledning av detta frågar jag socialminister : Instämmer ministern i att det är orimligt att tidigare brottsdömda får jobba i verksamhet med människor som befinner sig i en utsatt situation och därför också är beredd att utöka lagen om registerkontroll för att öka tryggheten?
fr · H811231 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:231 Rivningar och konfiskeringar av EU-finansierat bistånd på av (V) till Statsrådet (MP) visar gång på gång att de inte har något som helst intresse för en fredlig lösning som innebär att blir en fri och självständig stat. En ockupationsmakt har enligt folkrätten skyldigheter gentemot den drabbade civilbefolkningen. Kollektiv bestraffning får inte genomföras, och det inkluderar plundring och förstörelse av egendom. Detta är dock en metod använder för att göra livet svårare för palestinier, trots att det strider mot folkrätten. Rivningar och konfiskeringar av palestinskägda byggnationer på , inklusive givarfinansierat humanitärt bistånd har gjorts systematiskt . Denna metod har ökat kraftigt . Coronapandemin till trots har antalet rivningar och konfiskeringar som ägt rum mars–nått det högsta månadsgenomsnittet . De uppgår till ofattbara 65 fall . Ett sådant exempel är en skola i nära i område C, som är under överhängande hot om rivning . Skolan finansieras av EU och en grupp medlemsstater, däribland , genom det så kallade . konfiskerades takpaneler från skolans tak samt skolbänkar och stolar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur samarbetar statsrådet och regeringen med EU och de övriga medlemmarna i för att förmå att sluta förstöra och beslagta bistånd och för att säkra kompensation för förstört och beslagtaget bistånd, inklusive eventuellt avdrag för summan från bilateralt stöd från EU till ?
fr · H811232 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:232 bistånd till av (M) till Statsrådet (MP) kritiserar biståndsgivare och omvärlden för att vara tystlåtna när det kommer till situationen vad gäller mänskliga rättigheter i . Landet är historiskt en av de största mottagarna av svenskt bistånd, och även om regeringen minskade biståndet till landet är strategin för bistånd till fortsatt omfattande. Utvecklingen i landet vad gäller mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och mötesfrihet är mycket allvarlig, och går landet till val. Amnesty international har publicerat en rapport om situationen i landet och skriver bland annat att "staten har utnyttjat en mängd repressiva lagar för att begränsa yttrandefrihet, rätten till fredlig sammankomst – i verkliga livet och online". Landets valmyndighet har bland annat beordrat oppositionens presidentkandidat att avbryta sin kampanj . Vidare konstateras att oppositionella kandidater har blivit gripna, nyhetsrapporteringen har begränsats, medier som kritiserat presidenten har stängts ned och utländska journalister som verkar i måste ha regeringstjänstemän med sig på sina uppdrag. Med anledning av ovan önskar jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att ta initiativ till att frysa, minska eller förändra biståndet till givet den oroande utvecklingen vad gäller mänskliga rättigheter?
fr · H811233 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:233 Beslut om slutförvar av kärnavfall av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har en majoritet av politikerna i gett klartecken till att gräva ned kärnavfall nere i urberget i Forsmark. Det innebär att kan bli den kommun i landet som tar hand om allt svenskt kärnavfall och att tillsammans med blir de första i världen med ett slutförvar. Det finns ett starkt folkligt stöd för SKB:s planerade slutförvar i Forsmark. Åtta av tio kommuninvånare säger ja till ett kärnbränsleförvar i kommunen, enligt Novus årliga opinionsundersökning 2020 Slutförvaret för radioaktivt avfall blir ett av de största infrastrukturprojekt som genomförts i . Det blir också ett av landets största miljöskyddsprojekt. till investeringar handlar det i runda tal om som beräknas generera ca 1 500 arbetstillfällen. Med beskedet från kommun och det faktum att sagt ja till etableringen av inkapslingsanläggningen finns nu alla underlag på plats för att regeringen ska kunna avgöra frågan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att agera för att regeringen ska fatta ett snabbt beslut i frågan om slutförvaring, och när kan i så fall ett sådant beslut tas?
fr · H811234 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:234 förbindelser med av (M) till Utrikesminister (S) I ett svar på fråga 2020/21:123 av undertecknad angående förbindelser med understryks den goda, , relation våra två stater har. Detta är något som är viktigt att värna och som det torde finnas brett parlamentariskt stöd för. Vidare noterar utrikesministern i sitt svar: ”Kopplat till hanteringen av ett svenskägt företag har det uppstått vissa frågeställningar som vi inte fått svar på varvid vi ställt in ett besök från utrikesminister till . Våra länder har i grunden goda och djupa relationer och jag har goda förhoppningar att saken kommer finna en lösning.” I medierna har också förekommit uppgifter om detta företag och med det avgivna svaret nu dess betydelse för ett inställt högnivåmöte från . Allt med koppling till svensk säkerhet och svenska intressen. Min fråga till utrikesminister Vill utrikesministern i sitt skriftliga svar på denna fråga informera om vad den schweiziska hanteringen av ett svenskt företag gäller och som påverkar relationen mellan våra båda stater eller på annat sätt hålla informerad i detta viktiga ärende?
fr · H811235 · 2020-10-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:235 Åtgärder mot matchfixning av (SD) till Statsrådet (S) Frågan om matchfixning har varit en diskussion inom politiken, bland spelbolag och inte minst inom idrotten. När regeringen lade om spelpolitiken, som trädde i kraft , gavs Spelinspektionen i uppdrag att bilda ett råd som skulle arbeta med matchfixningsfrågan. Genom rådet skulle man med krafttag ”blåsa ut” fusket. Så har utfallet inte blivit. Det är under ledning av Spelinspektionen som polisen, spelbranschen och idrottsrörelsen tillsammans med gemensamt ska arbeta fram och presentera åtgärder som försöker hindra att matchfixning äger rum och får fäste i . är branscherna i en situation där man inte känner att Spelinspektionen utför det uppdrag som man har, det vill säga att leda arbetet framåt och presentera konkreta förslag. I stället har otillräckliga förslag presenterats som inte gett tillräcklig effekt. har det som sagt gått , och frågan står still enligt flera inblandade. Man önskar att ett förtydligande i regleringsbrevet till Spelinspektionen bör utföras , eftersom så lite har gjorts under de här två åren. Det är angeläget att frågan löses. Tre stora aktörer, nämligen spelbolagen, idrottsrörelsen och polisen, önskar förtydligande eftersom de anser att man står still och inte kommer vidare i arbetet. I en debattartikel från signerad , vd och koncernchef samt , generalsekreterare på , ger de förslag på tre åtgärder som de anser redan nu borde införas. Åtgärder måste göras för att de kriminella nätverken inte ska få ännu mer inflytande över svenska idrottsspelare och spelmarknaden. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att införa ett förtydligande eller en förändring i regleringsbrevet till Spelinspektionen som säkerställer att berörda aktörer inom matchfixningsrådet kan fortsätta att arbeta med frågan, och vilka åtgärder vidtar statsrådet i övrigt så att arbetet kan återupptas och intensifieras?
fr · H811236 · 2020-10-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:236 Höjd åldersgräns för vattenskoter av (V) till Infrastrukturminister (S) presenterade Transportstyrelsen utredningsuppdraget om förarbevis för vattenskoter. Jag välkomnar att infrastrukturminister (S) vill ha körkortskrav för vattenskoter , och inte först som utredningen föreslår. Man kan också fråga sig om en kurs på 1–som utredningen föreslår är tillräckligt för att uppfylla kraven på ett förarbevis. Utredningen lämnar inget konkret förslag avseende höjd åldersgräns för vattenskoter utan anser endast att åldersfrågan bör utredas vidare. är åldersgränsen för att framföra vattenskoter. Vattenskotrar är vattnets motorcyklar med topphastigheter och en motorprestanda på nivå med en mellanstor bil. Det kan inte vara rimligt att barn ska få köra sådana fordon. Åldersgränsen borde höjas till den gräns som gäller för att köra motsvarande fordon på land, det vill säga . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att, förutom att lägga fram förslag om förarbevis för vattenskoter, även höja åldersgränsen till ?