ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811268 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:268 Det kommunala vetot mot vindkraft av (M) till Statsrådet (MP) Statsrådet har uttalat att han vill se ett nytt system för att ändra det veto som kommunerna har för etablering av vindkraft. Det är investerarna som ska känna sig trygga med att göra investeringar i de svenska kommunerna. Därför ska det bli en snabbutredning med utgångspunkten i att följa de ”vanliga” planeringsförutsättningarna enligt en intervju i som finansministern medverkat i. Regeringen söker förutsägbarhet och större möjlighet också för dem som vill investera att förändra projekt under resans gång. Detta ska göra det tryggare att investera och därmed få vindkraftverk på plats. Det finns argument om att systemet hämmar vindkraftsutbyggnaden i landet därför att investerare upplever systemet som osäkert eftersom vetot ofta kommer in sent i processen. Därför vill statsrådet ta bort möjligheten med vetot. Förutsättningarna är olika i olika kommuner. Det finns kommuner där näringar såsom turism och natur spelar en stor roll och där näringen kan få negativa effekter till förmån för etablering av vindkraft. I andra fall kan det vara så att en kommuns bolag gärna vill investera i vindkraft men inte lägga den i sin egen kommun av skäl som att det skulle skapa bekymmer. Då ansöker man om att lägga investeringarna i en annan kommun. Det har då förekommit att vindkraftverken kunde komma att påverka boendemiljöer och den andra kommunens attraktivitet. Den ena kommunens investering kan med andra ord skapa ett problem för den andra kommunens utvecklingsmöjligheter. Kommunrepresentanter har därför redan i samband med statsrådets uttalande om att ta bort vetot framhållit vikten av att ha kvar den här möjligheten att lägga in det kommunala vetot för lägen där kommunen kan behöva omvärdera sitt beslut. Även om man har en plan som har på nacken så kan man behöva omvärdera. I den andra vågskålen ligger att kommuner inte alls väljer att ställa sig positiva till att vindkraftsetablering utreds då de inte kan säga nej i ett läge längre fram när det av olika orsaker kan anses olämpligt. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet förtydliga sitt uttalande om den snabbutredning som ska genomföras om vindkraften och förklara om den kommer att ta in perspektiv om att olika näringar kan komma att stå mot varandra, liksom kommuners olika förutsättningar för att få en helhetsbild av vad ett borttagande av veto kan komma att leda till?
fr · H811269 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:269 Obligatorisk förskola av (SD) till Utbildningsminister (S) 11 socialdemokratiska riksdagsledamöter, varav två är ledamöter i , föreslår i en motion till riksdag att förskolan ska göras obligatorisk . av den socialdemokratiska riksdagsgruppen önskar alltså genomföra ett sådant ingrepp i de svenska vårdnadshavarnas fria vilja och rätten att bestämma över sina egna barn. En mycket skrämmande utveckling. Regeringens samarbetspartner har varit tydliga med att man anser att förskolan ska vara obligatorisk . , som arbetat på uppdrag av , föreslår obligatorisk förskola , och (SOU 2020:46) föreslår obligatorisk förskola . En majoritet av alla barn som fyllt går redan i svensk förskola. I områden som av klassats som utsatta eller särskilt utsatta områden är antalet däremot betydligt lägre. Är det då verkligen rimligt att de familjer i resten av som önskar ha sina barn hemma med sin mamma och pappa ska tvingas in i en allmän förskola som ett desperat försök av regeringen att få bukt med åratal av misslyckad integrationspolitik? Svensk förskola är fantastisk, på så många vis. En del av dess förträfflighet är dock det faktum att den är just frivillig. Min fråga till utbildningsminister är därför: Kommer ministern verkaför att förskolan ska göras obligatorisk för alla barn, och i så fall frånvilken ålder?
fr · H811270 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:270 Stöd till gränsregionen mot av (V) till Näringsminister (S) Covid-19-pandemin har förändrat mångas vardag. är gränsen mot plötsligt stängd, och den som ska åka in behöver ha goda skäl. och västra är två regioner som har påverkats hårt av den stängda gränsen. Där finns några av viktigaste gränshandelsområden, bland annat i kommunerna , med en handel som har varit källa till många arbetstillfällen. I har man redan varnat för att 1 500 människor står inför arbetslöshet, och vi börjar se liknande tendenser i västra . Gränsregionen står inför en kris. Lösningen är inte att rädda vad som räddas kan utan i stället att blicka framåt för att skapa stabila levnadsmöjligheter i regionen. vill se att regeringen tar ansvar för en gränsregion i kris. Regionen behöver förbättrade kommunikationer på flera olika sträckningar, både nationellt och in i . Arbetsförmedlingen behöver komma tillbaka, och det behövs ett omställningskontor som kan stödja företag och arbetare vidare. Ett sådant kontor behöver arbeta för hela regionen. Tillsammans med grannkommunerna på norska sidan har , och en befolkning på 1,1 miljoner människor. För en hållbar framtid behöver människor kunna röra sig över gränsen och arbeta och leva i hela regionen. Mot bakgrund av vad som har anförts ovan vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att stödja gränsregionen mot med riktade insatser för att klara arbetstillfällen, goda levnadsförhållanden och en stark relation med ?
fr · H811271 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:271 Weserdomen av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Den så kallade Weserdomen ställer till stora problem för svenska avloppsreningsverk, då den hindrar verksamheter som vidtar minsta ändring. Tvärtemot det som borde vara syftet innebär domen att verksamheter som redan har höga miljöambitioner och använder bästa miljöteknik drabbas negativt om de behöver bygga ut sin verksamhet, såvida inte mer reningsteknik kan kompensera för ökad verksamhet. Men detta låter sig inte alltid göras. Det kan till exempel gälla avloppsreningsverk som redan renar bort fosforn till 98–. Trots denna höga reningsgrad kan de inte, med hänvisning till domen, bygga ut sin anläggning ens för att möta en växande befolkning. Detta är inte rimligt. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att få till justeringar med anledning av den praxis som har blivit följden av Weserdomen?
fr · H811272 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:272 Tillfälligt bidrag till ESS av (M) till Statsrådet (S) I budgetpropositionen utgiftsområde 16 anslås (anslag 3:1) som ett ”tillfälligt bidrag” till spallationsanläggningen . Då nämnda anslag ligger på i princip samma nivå även är det intressant att veta huruvida det ska tolkas som att det ”tillfälliga bidraget” för ESS även antas behövas dessa år. Med hänvisning till det ovanstående vill jag därför ställa följande fråga till statsrådet : Förväntas det tillfälliga bidraget till ESS behövas även 2022 och 2023?
fr · H811273 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:273 Frigivningen av av (S) till Utrikesminister (S) I egenskap av människorättsadvokat har ägnat sitt liv åt att försvara andras fri- och rättigheter i ett land där dessa fri- och rättigheter inte finns. Hon har tappert försvarat oppositionella och regimkritiker i ett land där opposition är kriminaliserat. greps och dömdes till fängelse och 148 piskrapp för att ha försvarat människorättsaktivister och dödsdömda i . Det finns all anledning att oroa sig för tillstånd i Evinfängelset. Det är väl dokumenterat hur de redan inhumana förhållandena för politiska fångar har försämrats ytterligare under pandemin, och inledde därför Sotoudeh en hungerstrejk som kom att vara , då hon svävade mellan liv och död. hälsa är vacklande. fick hon besked om att hon skulle bli förflyttad till sjukhus. I stället blev hon flyttad till Gharchakfängelset, där förhållandena om möjligt är ännu värre än på det ökända Evinfängelset. är som sagt en av vår tids största frihetshjältar, vars arbete är prisat och upphöjt av såväl FN som EU. En enad global solidaritetsrörelse har krävt att hon ska bli släppt. är också en av årets mottagare av , ofta kallat det alternativa . är det prisutdelning i . Jag tycker att i likhet med andra pristagare ska få ta emot sitt pris i vår stad. Hur avser utrikesministern att agera för att försöka få frigiven och för att hon ska kunna motta priset i ?
fr · H811274 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:274 Utvecklingen av GSS/K av (M) till Försvarsminister (S) I den av regeringen överlämnade proposition Totalförsvaret 2021–2025 framgår att behovet av de och kontinuerligt tjänstgörande gruppbefälen, soldaterna och sjömännen bedöms av regeringen att minska. Det till följd av att pliktpersonal i mobiliseringsförband ökar. I samma proposition konstaterar regeringen att stående förband med anställd personal (GSS/K) är viktiga för att snabbt kunna möta hot och lösa uppgifter innan övriga krigsorganisationen . En motsägelse anser jag som tvärtom ser ett minst lika stort behov av både kontinuerligt och tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Hur mycket, det vill säga i antal, ser ministern att behovet av GSS/K och GSS/T minskar, och inom vilken tidsram?
fr · H811275 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:275 Förbättrade möjligheter för reservofficerare av (M) till Försvarsminister (S) I den överlämnade totalförsvarspropositionen –2025 på 181 sidor finns det väldigt lite, om ens något, skrivet om reservofficerare och hur möjligheterna ska bli bättre för dem att kunna tjänstgöra. Regeringen konstaterar kort att Försvarsmakten har mandat att utforma reservofficersförsörjningen. Det måste sägas vara en sanning med stor portion modifikation. Det är regeringens uppgift att lägga fram lagförslag om så behövs i detta fall för att förbättra möjligheterna för reservofficerare att tjänstgöra. Det finns flera saker som i lag och förordning skulle behöva ändras för att skapa bättre förutsättningar för reservofficerare att kunna tjänstgöra. Reservofficerarna är en viktig grundbult i försvaret av . För att underlätta och stärka reservofficerens möjligheter till tjänstgöring bör reservofficerare få laglig rätt att få tjänstledighet för tjänstgöring i Försvarsmakten precis som GSS/T har. Det skulle enkelt kunna genomföras genom en ändring i lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar. Dessutom bör reservofficerare likställas med yrkesofficerare gällande ersättning som instruktörer inom frivillig försvarsutbildning. Detta för att förbättra möjligheterna att få kvalificerade instruktörer i till exempel hemvärnet. Det skulle dessutom göra det mer ekonomiskt attraktivt för reservofficerare att tjänstgöra inom frivillig försvarsutbildning. Även detta kan ske snabbt och enkelt genom en förändring i förordningen (1994:522) om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Varför tog inte regeringen chansen i totalförsvarspropositionen att förbättra för reservofficerare genom mindre justeringar enligt ovanstående, och ämnar ministern nu ta initiativ att förändra lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar och förordningen (1994:522) om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning?
fr · H811276 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:276 Grön infrastruktur av (KD) till Miljö- och klimatminister (MP) I regleringsbrevet till länsstyrelserna har de fått ett uppdrag gällande handlingsplanerna för grön infrastruktur. ”Länsstyrelserna ska redovisa arbetet med regionala handlingsplaner för grön infrastruktur för att stärka de ekologiska sambanden i landskapet mellan skyddade och på andra sätt bevarade områden och biotoper, samt bedöma planernas effekter av arbetet. Vidare ska länsstyrelserna redovisa konsekvenserna för och hur hänsyn tas till äganderätt och markvärden.” I frågor och svar om grön infrastruktur står det följande: ”Den regionala handlingsplanen för grön infrastruktur behöver inte påverka möjligheterna att bruka marken eller bedriva verksamheter i ett område, då den inte innebär några förändringar av markägares eller verksamhetsutövares rättigheter och skyldigheter.” Grön infrastruktur bygger således på frivillighet, och enligt ska målen för grön infrastruktur uppnås genom dialog och samverkan med markägarna. Med beaktande av det ovannämnda uppstår frågan varför länsstyrelserna har fått i uppdrag att ”redovisa konsekvenserna för och hur hänsyn tas till äganderätt och markvärden” vid arbetet med handlingsplaner för grön infrastruktur när anser att grön infrastruktur bygger på frivillighet. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att förändra villkoren för hur grön infrastruktur etableras, under andra former än genom dialog och samverkan?
fr · H811277 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:277 Friluftslivets organisationer av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Friluftslivet har under dessa covidtider betytt oerhört mycket för den svenska befolkningen. Aldrig har väl så många tagit sig ut i naturen, som varit öppen trots att andra delar av samhället varit stängda. Friluftsorganisationerna i har gjort stora insatser för att möta anstormningen av människor som vill ut i naturen. har de drabbats av stora intäktsbortfall. Organisationerna har drabbats av inställda aktiviteter men har i många fall lyckats ställa om. Några har bett medlemmarna om extra bidrag, andra har tagit banklån för att klara den akuta krisen. Intäktsbortfallet uppgår till . , med en så intensiv tid för friluftslivets organisationer, med allt vad de ger det svenska folket, väljer regeringen att behålla det statliga stödet på samma nivå som . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : På vilket sätt kommer ministern att kompensera dessa organisationer som har gjort folkhälsan, och därmed det svenska folket, en så stor tjänst under ?
fr · H811278 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:278 Stöd för demokrati i av (M) till Utrikesminister (S) Fler än 200 regimkritiker har gripits i samband med demonstrationer i helgen den 17–, de flesta av dem i huvudstaden . Protesterna genomfördes trots hot från polisen om att skarpa skott skulle kunna avlossas. Den belarusiska oppositionen har sedan det starkt kritiserade presidentvalet krävt att den auktoritäre ledaren avgår. Oppositionsledaren och presidentkandidaten , som befinner sig i exil i , manade till fortsatt fredliga protester. ”Vi slutar först när varje politisk fånge frigetts, när rättsväsendet börjar försvara folket och rättsstaten och då rättvisa val åter hålls i ”, skrev hon i ett uttalande. Ryska nyhetsbyrån uppskattade att omkring 30 000 människor gav sig ut för att demonstrera i . Det innebär att många trotsade polisens hot om att använda dödligt våld mot demonstranter. sa en högt uppsatt polisföreträdare i belarusisk statlig tv att skjutvapen med skarp ammunition kan komma att användas mot oppositionella som demonstrerar framöver. Enligt sköt polis varningsskott med gummimantlad ammunition . – Det finns ingen återvändo. Om de börjar skjuta skulle ännu fler ge sig ut på gatorna, sa Anzjela Krasovskaja som demonstrerade i . Fler än 13 000 människor har gripits i sedan valet, däribland en rad tongivande oppositionsföreträdare, och det finns många rapporter om misshandel och tortyr i polisarrester och häkten. EU har enats om sanktioner mot och har uttalat att inte längre betraktas som landets rättmätige president. För att förhindra att fler demonstranter fängslas, skadas och i värsta fall mördas behöver omvärlden agera skyndsamt med ökad press gentemot landets diktator i syfte att förmå honom att utlysa nyval. Vidare måste nyvalet genomföras i enlighet med landets konstitution och enligt internationella standarder. övergrepp mot landets befolkning måste nå en ände och upphöra. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att samla internationellt stöd för demokrati i ?
fr · H811279 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:279 Hot och trakasserier mot bönder av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Ministern har uttalat sig om att det pågår ett prioriterat arbete inom med att se över bestämmelserna om hemfridsbrott och olaga intrång. I det arbetet ingår, enligt ministern, att överväga straffbestämmelsernas tillämpningsområde, om kvalifikationsgrunder för grovt brott bör införas och om straffskalorna bör skärpas. I en debattartikel i skriver vd att de gjort en undersökning bland Arlas 2 300 ägare som alla är mjölkbönder. Den visar att två av tio har personligen upplevt hot och trakasserier på grund av sitt yrke, att sex av tio mår dåligt på grund av samhällets och aktivisters attityd och nästan lika många känner sig otrygga på gården på grund av risken för aktivister och att vart fjärde barn har känt sig utsatt på grund av förälderns yrke Resultaten vittnar om en fruktansvärd och ohållbar situation för mjölkbönder. funderar på att sluta som mjölkbonde på grund av attityderna från samhället och risken för aktivister. Detta i då vi vill öka beredskap, vilket även innefattar en robust livsmedelsförsörjning. Vi kan självklart inte låta detta fortsätta, vi kan inte klara oss utan mjölkproducenter eller utan djurhållning. mjölkbönder är värda hyllningar, inte hot. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När tror ministern att vi kan få se resultatet av det här arbetet, och när skulle förslagen kunna träda i kraft?
fr · H811280 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:280 Dubbelbeskattning av gränspendlare av (M) till Finansminister (S) För de boende i har under hela pandemin och uppfattats spela något av ”gränsbingo” med varandra. Svårbedömt har förutsättningarna för pendling och att ta sig mellan länderna förändrats. från till en annan. har från och till avrått från icke nödvändiga resor, och har delvis haft stängd gräns och därefter gjort vissa lättnader gentemot olika regioner i . Särskilt besvärande och problematiskt har detta varit för de gränsbor som bor på ena sidan av men arbetar på den andra. Ett uttalat problem har varit att drabbas av svensk-dansk dubbelbeskattning ifall man inte lyckats vara tillräckligt många dagar på sin fysiska arbetsplats. I vissa fall har därför den enskilde medvetet tvingats bryta mot rekommendationer att arbeta från hemmet. De som inte har gjort så har bittert tvingats upptäcka att ifall man arbetat hemifrån mer än hälften av tiden måste skatten för den perioden betalas i hemlandet. Det ställer till svårigheter och problem. Det strider helt mot regeringarnas ambition att ska bli världens mest integrerade region. Under pandemin har fortlöpande olika tillfälliga regler och bestämmelser tagits fram för att mildra konsekvenserna för de enskilda. Förutsättningar borde finnas att även göra detta på skatteområdet. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har ministern för avsikt att under den nu rådande pandemin tillsammans med den danska sidan utverka ett tillfälligt regelverk som gör att gränspendlare i slipper tillfällig dubbelbeskattning även om de skulle råka arbeta från sin bostad ?
fr · H811281 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:281 deltagande vid av (M) till Socialminister (S) Den har i olika sammanhang – och via olika företrädare i skriftliga svar och anföranden i kammaren – uttalat sig positivt kring att stå bakom önskemål från sida att på lämplig nivå inbegripas i internationellt samarbete i relevanta organ. En sådan viktig sammanslutning är WHO med sitt arbete för global hälsa. Just inom detta område har imponerat på omvärlden med sitt målmedvetna och framgångsrika arbete mot Covid-19 och den pandemi som rasar. I samband med den politiska världshälsoförsamlingens förra möte gjordes försök – som stödde – att få med som observatör. planeras ett nytt möte med WHA den 9–. I den globala hälsans namn är det ju viktigt att involvera en hel värld i arbetet och förhindra att spärrar och försvårar den pågående kampen mot rådande pandemi. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur kommer ministern att, och tillsammans med vilka andra länder, verka för att möjliggöra att bereds tillfälle att delta vid WHO:s världshälsoförsamlings nästa möte som är planerat till den 9–?
fr · H811282 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:282 Syrgas på äldreboenden av (SD) till Socialminister (S) riktlinjer om syrgas vid palliativ vård av covid-19-patienter ändrades efter att remissvar inkommit om att syrgas saknas på äldreboenden. Från att tydligt förorda syrgas vid andnöd och syrebrist blev rekommendationen vagare – att syrgas eventuellt kan prövas, men att syresättning ofta inte behöver mätas vid livets slutskede, då andnöd inte behöver bero på syrebrist. har 90 experter inom palliativ vård och respiratorisk medicin från 15 länder uttalat sig om vilka rekommendationer som ska ges för palliativ vård av covid-19-patienter. Nio av tio anser att syrgasbehandling bör ges som palliativ vård av patienter med svår andnöd, om de har syrebrist. Många experter menar att syrgas ska finnas tillgängligt och att personal som arbetar med palliativa patienter bör utbildas av läkare för att kunna ge behandlingen. håller fast vid rekommendationen som gäller efter ändringen då deras bedömning är att om man är i livets slutskede och har symtomet andnöd, har inte syrgas särskilt stor betydelse. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att riktlinjer om syrgas för äldre covid-19-patienter är tillfredsställande, eller avser ministern att verka för att riktlinjerna ändras så att syrgas kan erbjudas äldre vid andnöd och syrebrist?
fr · H811283 · 2020-10-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:283 Fattigdom och social utslagning i av (M) till Finansminister (S) Den negativa utvecklingen i är allvarlig. Samtliga svenskar påverkas på något sätt av att flera av de uppgifter som mäts av EU:s visar på en negativ utveckling för . Den senaste rapporten anger att andelen som riskerade att hamna i fattigdom eller social utestängning var den högsta som uppmätts i . av invånarna i EU-länderna riskerar att hamna i fattigdom eller social utestängning. Det visar siffror från . Högst andel av befolkningen i kategorin hade . hade å andra sidan den klart minsta andelen i fattigdomszonen. låg något under EU-snittet mellan och med . har andelen fattiga stadigt minskat i EU-länderna som helhet. minskade andelen i de allra flesta medlemsländer. hörde dock till en liten grupp länder där fattigdomsrisken i stället ökade . Andelen fattiga i är enligt EU:s definition den högsta för landet sedan mätningarna började . Att minska fattigdomen i medlemsländerna är ett av EU:s fem prioriterade mål till 2020. Utifrån siffrorna ser det målet inte ut att nås, och det är stor risk att fattigdomen ökar ytterligare under coronakrisen . Socialdemokraterna har regerat och har därmed innehaft statsministerposten . Det går inte längre att gömma sig bakom tomma ord om att den negativa utvecklingen är Alliansens fel. Den nu pågående negativa utvecklingen måste brytas . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är ministern beredd att skyndsamt agera, och i så fall på vilket sätt, för att inte fler personer i ska hamna i fattigdom och social utslagning?