ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711964 · 2020-02-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:964 Mediepluralism av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Public service-bolaget gynnas i viss mån på bekostnad av privat drivna lokala nyhetsredaktioner. Om SVT i kraft av sin storhet väljer att publicera nyheter man funnit på till exempel lokala tidningars hemsidor medför detta en högst reell risk för att nyheten på den lokala sidan förblir oläst. Detta gäller även om SVT hänvisar till den aktör man tagit artikeln från. Förfarandet är givetvis inte olagligt, men följden för de lokala och privata nyhetsredaktionerna blir klick- och annonsbortfall. I de fall mediekonsumenter gör en nätsökning efter lokala nyheter kommer att vara gratis. De lokala nyhetsredaktionerna behöver emellertid i överlevnadssyfte ofta ta betalt för sina artiklar. Detta förfarande är problematiskt och försvårar för lokala nyhetsredaktioner. Dessa är i behov av att konsumenterna köper deras artiklar. Som det ser ut nu riskerar de inkomstbortfall eller till och med att gå i förlust på enskilda artiklar. Detta trots att de är först med dem. Processen sker helt lagligt. Det är problematiskt att mediepluralismen inte säkerställs. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Ser ministern någon risk med det som anförs ovan och om så är fallet, är ministern beredd att vidta några åtgärder för att säkerställa mediepluralismen?
fr · H711965 · 2020-02-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:965 Kärnkraften och klimatutmaningen av (M) till Statsrådet (S) I EU har det diskuterats hur man ska se på kärnkraft inom ramen för så kallade finansieringsprinciper. Under det finländska ordförandeskapet slöts en kompromiss som innebär att kärnkraften inte ska exkluderas från finansieringsprinciperna. Normalt ligger utsläppen i den svenska elproduktionen på i snitt CO2 , och i normalfallet är av produktionen fossilfri. har i livscykelanalyser för de energislag de använder i gjort bedömningen att alla energislag har låga klimatutsläpp. De bedömer också att kärnkraft har de lägsta utsläppen med under CO2 . Det kan jämföras med stora grannländer som och som normalt har utsläpp som i genomsnitt är både 10 och 15 gånger högre än i . De flesta experter pekar på att lösningen för en trygg elförsörjning med låga utsläpp och med rimliga kostnader är en kombination av kärnkraft och olika former av förnybar energi som vatten- och vindkraft. Då är det rimligt att kärnkraft inte bara lyfts fram som en viktig fossilfri energikälla utan även klassas som hållbar inom relevant reglering, så som finansieringsprinciper i EU. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att kärnkraft är ett hållbart energislag, och är regeringen beredd att genom taxonomi och andra former se till att nyttja kärnkraftens möjligheter för att klara klimatutmaningen?
fr · H711966 · 2020-02-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:966 En nationell barncancerstrategi av (M) till Socialminister (S) firade tioårsjubileum med den nationella cancerstrategin, som den förra borgerliga regeringen tog fram. Strategin har spelat en avgörande roll för att stärka den svenska cancervården. Tyngdpunkten har i första hand legat på den reguljära cancervården med de övergripande målen att minska antalet som insjuknar i cancer och minska dödligheten i cancer. Barncancervården har inte varit en central del inom den nuvarande strategin. Det vill vi ändra på. måste nästa steg tas och en nationell barncancerstrategi tas fram. Det handlar om att alla barn ska erbjudas en jämlik cancervård och jämlik tillgång till nya cancerläkemedel. Det handlar också om sådana fundamentala saker som rehabilitering, psykosocialt stöd och regelbunden uppföljning för alla barn som överlevt sin cancer samt stöd när sena komplikationer uppstår. Barncancervården saknar tillräckligt med barnonkologer, kontaktsjuksköterskor och specialistsjuksköterskor. Nedan följer några av de punkter som ser som helt centrala i en barncancerstrategi: Fördubbla de nationella pengarna till barncancervården. Erbjuda hela familjen en rehabiliteringsplan och psykosocialt stöd. Obligatoriska kontaktsjuksköterskor och anhörigstödjare. Förbättrad samordning vid övergången från barncancervård till reguljär cancervård. Regelbunden uppföljning för alla barncanceröverlevare. Säkerställa att det nationella vårdprogrammet för långtidsuppföljning genomförs. Kvalitetssäkring av den palliativa vården. Se över möjligheterna att inrätta specialistutbildning i barncancervård. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder för att få en nationell barncancerstrategi på plats?
fr · H711968 · 2020-02-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:968 Sträckan – av (M) till Infrastrukturminister (S) String är ett gränsöverskridande infrastruktursamarbete mellan regioner och städer i . Samarbetet syftar till att stärka den regionala utvecklingen i hela korridoren från till , via , och , vilken totalt omfattar 11,5 miljoner invånare. Trots regionens stora betydelse för kvarstår betydande brister i infrastrukturen, vilket hämmar regionens tillväxtpotential. Exempelvis saknas fortfarande en robust och kapacitetsstark järnvägsförbindelse mellan och , som är den tredje respektive fjärde största staden i . En betydande del av export och import går med lastbil längs till och från hamn. Det innebär ett trafiksäkerhets- och miljöproblem som är mycket omfattande, varför det vore önskvärt att föra över del av trafiken på järnväg. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta några initiativ för att understödja färdigställandet av TEN-T-korridoren mellan och ?
fr · H711969 · 2020-02-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:969 Internationella stöldligor av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) är som en öppen butik, det är bara att gå in och hämta vad man vill ha, men utan att betala i kassan. Dock till betydligt högre belopp än vad det stulna smågodiset eller fläskfilén är värt. Stöldligor plundrar företag på traktorer och maskiner. Och tullen får inte ingripa när stöldgodset förs ut ur landet. Det finns redan stor kritik mot den utredning om ökat samarbete mellan kustbevakning, polis och tull som presenteras. Kritikerna menar att den är tandlös. Värdet av de stulna maskinerna varierar, fabriksnya gaffeltruckar kan vara värda ett par miljoner medan en begagnad hjullastare ligger på . I snitt är varje stulen maskin värderad till ca så de 276 maskiner som rapporterades stulna 2019 representerar ett värde på närmare 200 miljoner. Tullen varken får eller kan göra ett ingripande när de ser misstänkta varor på väg att passera landsgränsen. Tullens fokus är uteslutande på människor och gods på väg in i . Att beslagta laster eller kvarhålla personer på väg ut ur landet är uteslutande ett jobb för polisen. Den tandlösa svenska tullen utnyttjas helt öppet av kriminella som gärna anländer till färjeläget före avgång. Om en tjänsteman trots allt håller kvar en transport som misstänks innehålla stöldgods begås ett tjänstefel. Om fordonet dessutom missar färjeavgången kan tullen tvingas betala skadestånd. Tullen räknas som en brottsbekämpande myndighet men det är en myndighetsutövning med tydliga begränsningar, bland annat får de inte hålla kvar misstänkta personer. Åtskilliga poliser anser att stölder av utrustning, material och maskiner är den nya tidens bankrån; när det blir allt svårare att komma åt kontanter i bankerna, då är värdefulla maskiner ett fullgott alternativ. Och det nästan oavsett vilken typ av varor det rör sig om. Enligt ökade stölderna av entreprenadmaskiner och traktorer jämfört med året innan. När det gäller entreprenadmaskiner är åtta av tio spårlöst försvunna, de hittas aldrig igen. Det tyder på att de fraktats ut ur landet. De enstaka maskiner som återfinns har inte sällan en ny ägare som handlat i god tro, omedveten om att det är en stulen maskin. På byggarbetsplatsen uppstår problem och stillestånd medan försäkringsärendet reds ut och i väntan på det måste en ny maskin hyras in. Stilleståndet kan i sin tur leda till krav på ersättning för entreprenören. I jordbruket kan förlusten av dyra och nödvändiga specialmaskiner vara ett dråpslag mot gårdens verksamhet och ekonomi. Maskinstölderna drar också med sig andra stölder på byggarbetsplatserna, allt från kringutrustning och verktyg till byggmaterial, vitvaror och kläder. Enligt Byggindustrier stjäls det för ca 2 miljarder på landets byggarbetsplatser Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skyndsamt stoppa de internationella stöldligornas hänsynslösa framfart?
fr · H711970 · 2020-02-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:970 inkludering i WHO av (M) till Utrikesminister (S) Coronaviruset är klassificerat som samhällsfarligt och hanteras med stor försiktighet av internationella organisationer, hälso- och sjukvården och allmänheten. Därför är det förvånande att () inte inkluderar i sitt förebyggande arbete när det gäller spridningen av Coronaviruset. Begreppet att inget är bättre än den svagaste enheten stämmer mer än väl i det här sammanhanget. Om coronaviruset nu är så samhällsfarligt som myndigheter säger bör naturligtvis alla berörda parter sitta ned gemensamt för att identifiera problemet, spridning och förslag till lösningar. Vid WHO:s senaste sammanträde angående coronaviruset var inte inbjudet. är en central och viktig hubb i den asiatiska-pacifistiska regionen med fler än 2 800 flighter till 149 städer världen över. WHO:s ovilja att inkludera i sitt arbete för att begränsa spridningen av coronaviruset och stoppa infektioner orsakade av viruset är oförsvarligt och direkt kontraproduktivt ur ett flertal perspektiv, exempelvis medicinskt och samhällsekonomiskt. bruka ofta framhålla sina goda kontakter i FN och därmed möjligheter att påverka beslut, vilket rimligen borde kunna ske i en så viktig fråga som WHO:s verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att skyndsamt arbeta aktivt för att ska inkluderas i WHO?
fr · H711971 · 2020-02-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:971 Svevia av (M) till Näringsminister (S) Företagarna har begärt ut och fått 285 upphandlingsprotokoll från för perioden från till . har granskat de anbud där det statliga bolaget vunnit upphandlingarna. Enligt information från Företagarna tog det cirka en månad att få fram dokumenten. Anledningen sägs vara att inte har en central databas för ändamålet. Utifrån den informationen drar Företagarna slutsatsen att det kan finnas fler upphandlingar än de som man fått och kunnat gå igenom. Företagarna skriver vidare att Svevia är det bolag som är den största leverantören till på områdena vägunderhåll, anläggning av vägar och vägmarkeringar. Företagarna hänvisar till att officiella källor från , och Svevia bekräftat detta. Företagarna konstaterar att Svevia lägger som de skriver ”anmärkningsvärt låga anbud i förhållande till sina konkurrenter”. Det Företagarna funnit är att det största anbudet för granskningsperioden var en upphandling som Svevia vann till ett pris av och där närmaste konkurrent hade ett anbud på 316 miljoner. I vittnar ett par företag om att de inte kan konkurrera med de priser som kan lämna. Företagen har därför slutat att lämna anbud. Konsekvensen av att företag i allt mindre utsträckning deltar i upphandlingar kan leda till en begränsad marknad med de negativa konsekvenser som det innebär. Konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet innebär att statliga bolag har att följa att de inte sätter för låga priser, det vill säga underpriser. Det är denna fråga som seglat upp i och med Företagarnas undersökning och artikeln i om att företag slutat lämna anbud. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att i ägardialogen med Svevia lyfta de problem som Företagarnas rapport pekar på vad gäller frågan om konkurrensbegränsande säljverksamhet?
fr · H711972 · 2020-02-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:972 Ökad diskriminering av minoriteter i av (S) till Utrikesminister (S) I den islamiska republiken demonstrerar tusen och åter tusen människor för frihet och mänskliga rättigheter. För många människor i landet har det gått upp att det är den egna regimen som förtrycker folket. Man skulle kunna tro att den senaste tidens utveckling i , inte minst de omfattande demonstrationerna och det nedskjutna civila passagerarplanet, skulle få regimen att göra en kursändring mot ett mer öppet håll. Snarare har det blivit tvärtom. De iranska myndigheterna har ändrat ansökningsprocessen för id-kort. Individer som ansöker om id-kort är begränsade till att välja en av de fyra erkända religionerna i landet. Individer som bekänner sig till andra trosuppfattningar måste antingen ljuga om sin tro eller så nekas ansökan och de blir berövade de mest grundläggande samhällstjänsterna såsom möjlighet att köpa egendom, ansöka om lån och lösa in checkar. I sin rapport till beskriver FN:s särskilda rapportör för mänskliga rättigheter i huvuddragen i de brott mot mänskliga rättigheter som riktas mot landets etniska och religiösa minoriteter. Enligt FN finns det i ca 350 000 bahaier, vilka utgör landets största religiösa minoritet. menar att bahaier har utstått de mest flagranta formerna av förtryck, förföljelse och trakasserier . Bland annat nekas bahaier tillgång till högre utbildning och anställning i offentlig sektor, de trakasseras, utsätts för hatbrott och arresteringar. Procedurändringen med id-kort syftar särskilt till att drabba bahaierna. Detta bekräftas även i ett dokument till det iranska parlamentet där man framhåller just bahaierna i samband med regeringens utfärdande av nya nationella id-kort. Eftersom Bahailärorna uppmanar bahaier till sanningsenlighet kan de inte ljuga om sin tro. Flertalet rapporter bekräftar därför att bahaier har nekats att erhålla sina id-kort. Andra minoriteter som drabbas är bl.a. mandéer, yarsaner och yazidier. Denna strategi är blott den senaste i den iranska regimens systematiska förföljelse av bahaier. Ytterligare nyliga exempel på att förföljelsen har spetsats till är bland annat domstolsbeslutet att alla egendomar tillhörande bahaierna i den iranska byn ska konfiskeras eftersom bahaierna har en ”pervers ideologi” och därför ingen ”legitimitet över sitt ägande”. Bara har dussintals bahaier arresterats och ytterligare dussintals har fått fängelsedomar . För att avleda uppmärksamhet, särskilt vid svåra politiska och ekonomiska lägen, skönjs ett återkommande mönster i där bahaier och andra minoriteter utpekas som syndabockar, förföljelsen stramas åt och folk hetsas mot varandra. Vi ser därför med stor oro på den senaste tidens utveckling. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kan ministern vara beredd att ta upp situationen med minoriteters rättigheter i då hon möter sina kollegor och diskuterar MR-frågor på EU-nivå och särskilt då vilka åtgärder som EU kan vidta för att säkerställa att bahaier och andra minoriteter kan erhålla id-kort?
fr · H711973 · 2020-02-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:973 Finansieringen av ett nytt cyberoperationscenter av (M) till Statsrådet (S) presenterade ett antal myndigheter förslag på utformningen av ett nytt cyberoperationscenter för att stärka samlade cybersäkerhet. De myndigheter som har det huvudsakliga ansvaret för centret är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Säkerhetspolisen, och Försvarsmakten. Enligt det underlag som presenterades ska centret ha över 200 medarbetare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur stora ekonomiska resurser planerar regeringen att avsätta för att finansiera centret, och när bedöms det vara fullt operativt?
fr · H711974 · 2020-02-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:974 Adoptioner av (M) till Socialminister (S) Barns rätt till en trygg uppväxt – eller den biologiska förälderns rätt till barnet? Denna fråga har aktualiserats på grund av det tragiska dödsfallet av den treåriga flickan i . Trots alla varningsklockor och trots att socialnämnden i kommunen tog strid för att flickan skulle bo kvar i det familjehem hon var placerat i beslutade kammarrätten att de biologiska förädlarnas rätt till barnet skulle gå före. Därefter gick den lilla flickan bort. pågår det rättsliga efterspelet efter den tragiska bortgången men redan nu måste vi vrida och vända på alla stenar för att något liknande inte ska kunna hända igen. Vi måste ha en lagstiftning som alltid sätter barnets bästa främst. De familjehemsplacerade barnen måste kunna känna sig trygga med att deras liv inte plötsligt rivs upp när den biologiska förälderns intressen prioriteras. Ett sätt att ge barnet den trygghet det förtjänar är att göra det enklare för familjehemsföräldern att adoptera. är det mycket ovanligt att sådana adoptioner genomförs. Hur det ser ut är något oklart, men i rapporten adoptioner av barn i familjehem – En kartläggning av hur socialnämnderna uppmärksammar frågan (publicerad av ), som beställdes av den moderatledda regeringen, går det att läsa följande: Antalet familjehemsplacerade barn som varit aktuella för nationell adoption har gått upp och ned , men tendensen är att antalet sjunker. var 42 barn aktuella för adoption av sina familjehemsföräldrar och 2012 gällde detta 14 barn. har antalet vårdnadsöverflyttningar till familjehemsföräldrar ökat från 92 till 246 . Detta är ingen positiv utveckling om man ser till barnets behov av trygghet och långsiktighet. Hur många barn som 2020 lever i osäkerhet om framtiden behöver kartläggas, så att vi kan fatta beslut för att ge barnen en trygg framtid. Det är en brist att regeringen inte har uppdaterad information om barnens situation. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Varför har inte ministern tagit initiativ för att få fram aktuell information om de familjehemsplacerade barnens möjlighet att bli adopterade av sina familjehemsföräldrar?
fr · H711975 · 2020-02-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:975 Framtidens omvårdnad av (M) till Statsrådet (S) Sjuksköterskor med akademisk utbildning är en av flera grundförutsättningar för att den svenska hälso- och sjukvården ska uppnå de nationella målen om en trygg och säker hälso- och sjukvård för hela befolkningen. Utbildningen till sjuksköterska är akademisk och leder till kandidatexamen i omvårdnad. Legitimationen utfärdas av . Sjuksköterskor med specialistutbildning erhåller magisterexamen i omvårdnad. Att utbildningen till sjuksköterska och specialistsjuksköterska är akademiska utbildningar garanterar att all utbildning är underställd staten, att utbildningen vilar på teoretisk kunskap och att den är baserad på vetenskap. Utredningsbetänkandet Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjligheter har ett annat perspektiv än att fördjupad ämneskunskap går hand i hand med fördjupad vetenskapligt kunnande. I yrkesbeskrivningen för sjuksköterska och specialistsjuksköterska står uttryckligen att såväl sjuksköterska som specialistsjuksköterska ska följa kunskapsutvecklingen inom sin profession och delta i kunskapsutvecklingen. Specialistsjuksköterskan har därtill ett mer omfattande omvårdnadsansvar i det kliniska arbetet och är ofta ansvarig för omvårdnadsutveckling. Om intentionerna i betänkandet Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjligheter genomförs tar hälso- och sjukvården samt omvårdnaden flera steg tillbaka. Risken är stor att specialistsjuksköterskan förlorar akademisk kompetens och yrkeskompetens. finns det fler än 200 disputerade sjuksköterskor som bedriver egen och självständig forskning inom omvårdnad. De är ofta disputerade sjuksköterskorna knutna till ett universitet eller en högskola och medverkar i sjuksköterskeutbildning på kandidat- och magisternivå. En vanlig bakgrund för de disputerade sjuksköterskan är magisterexamen. Om magisterexamen avskaffas är risken stor att antalet disputerade sjuksköterskor minskar och att kvaliteten på utbildningen blir sämre, vilket i sin tur leder till risk för sämre omvårdnad. I slutändan är det patienten som är den stora förloraren. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att låta betänkandet Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjligheter vara ledstjärna för framtidens omvårdnad?
fr · H711976 · 2020-02-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:976 Falska anklagelser mot av (M) till Utrikesminister (S) har i en serie artiklar uppmärksammat den svenske underrättelseofficeren situation med anledning av hans tjänstgöring som chef för Eulex i Kosovo. , som avled , var en mycket erfaren officer med en bakgrund bland annat från kustjägarkompaniet och fallskärmsjägarskolan. Den italienske åklagaren ska, i samförstånd med chefen för , ha beordrat att med våld öppna Rawlinsons säkerhetsskåp. Mot bakgrund av Rawlinsons uppdrag finns det skäl att tro att säkerhetsskåpet innehöll mycket säkerhetskänslig information som i orätta händer kunde riskera människors liv. Vidare bidrog Ceccarellis beslut till att försvaga Eulex arbete mot den grova organiserade brottsligheten i Kosovo. Ceccarelli framförde även anklagelser om att Rawlinson skulle ha bedrivit kränkande informationsinsamling om medarbetare i Eulex. Rawlinson togs ur tjänst . Rawlinson blev dock senare frikänd från alla misstankar om tjänstefel och lagbrott i en oberoende utredning gjord av Europeiska utrikestjänsten. Samma utredning riktade i sin rapport även mycket hård kritik mot agerande inklusive hans beslut att öppna Rawlinsons säkerhetsskåp. bedrev vid den aktuella tidpunkten, enligt uppgift, en känslig korruptionsutredning som berörde två italienska domare. Det kan inte uteslutas att beslutet att ta Rawlinson ur tjänst fattades för att skydda de korruptionsanklagade italienska domarna. Problemen med korruption inom Eulex är väldokumenterade och föranledde även EU:s höga representant att tillsätta en utredare i frågan . Om uppgifterna i stämmer är detta naturligtvis mycket allvarligt. Det försvagar legitimiteten och förtroendet för EU:s rättstatsinsatser i Kosovo. Vidare ska utsänd svensk personal vid internationella insatser alltid ha bästa tänkbara stöd från . Detta är speciellt angeläget för utsänd underrättelsepersonal eftersom de tar bland de största personliga riskerna och gör de största uppoffringar man kan göra i statens tjänst. Mot bakgrund av den allvarliga kritik som framkom mot Meuccis agerande hade det också varit rimligt att regeringen reagerade mycket kraftfullt diplomatiskt inom ramen för Eulex samt tillgodosåg att hans mandat som chef för inte förlängdes. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder har regeringen vidtagit med anledning av de felaktiga anklagelserna mot , och verkade regeringen för att inte skulle få ett förlängt förordnande som chef för ?
fr · H711977 · 2020-02-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:977 Hatbrott och svensk etnicitet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har de ökande förnedringsrånen lyfts i medierna. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är det regeringens uppfattning att hatbrott ska inkludera brott som riktas mot den som uppfattats ha en svensk etnicitet eller en svensk nationalitet, och avser ministern i så fall att vidta några lagstiftningsåtgärder för att åstadkomma detta?
fr · H711978 · 2020-02-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:978 Utvisningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) uttalade inrikesminister att 80 000 asylsökande som fått avslag på sin ansökan skulle utvisas. Mina frågor till justitite- och migrationsminister , som handlar explicit om antalet utvisningar utifrån de tre angivna punkterna nedan och inte om regeringens arbete i övrigt, är: Hur många av dessa80 000 har lämnat landet frivilligt respektive genom tvång, hur mångapersoner som har fått avslag på asylansökan har tillkommit och vilka åtgärder vidtar ministern för att säkerställa att dessapersoner utvisas?