ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811172 · 2020-10-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:172 Åtgärder mot den ökande trångboddheten av (SD) till Statsrådet (MP) har rapporterat att personer inom nära en halv miljon hushåll i lever i trångboddhet och att utvecklingen är och har varit negativ åren 2012–2018. Det är mycket allvarligt, eftersom många lever i oönskad trångboddhet. En ytterligare negativ aspekt på trångboddhet är hälsoskälen. och miljömedicin inom Region noterar att risker med trångboddhet är ökad smittspridning och att trångbodda oftare blir sjuka än andra, negativ psykisk påverkan och försvårad skolgång för barn samt att det är ett ökande samhällsproblem. Trångboddhet påvisar också bostadsbrist. Problemen är framför allt stora i Stockholmskommunerna och i större orter. Den svåra bostadssituationen är problematisk och något som debatteras frekvent. Trångboddhet, ansträngd boendeekonomi, långt pendlingsavstånd och osäkert boende är olika mått på bostadsbrist. Beräkningsmodellen för trångboddhet är framtagen av på uppdrag av regeringen för man ska att kunna följa upp frågan. Av undersökningen framgår att trenden är långtgående; undersökningen gäller utveckling . Både och rapporterade SCB att trångboddheten ökar och att så skett . Rapportering har även förekommit tidigare. Det är anmärkningsvärt att regeringen genom aktuell undersökning lägger fram att man önskar få mått för att få grepp om frågan, i stället för att agera kraftfullt. Det kan inte ha gått regeringen förbi att trångboddhet ökat . Det som behövs är konkreta förslag och handling, vid sidan av undersökningar och statistik. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att på ett genomslagskraftigt sätt motverka trångboddhet?
fr · H811173 · 2020-10-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:173 Straffbarhet för uppmaning till självmord av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Uppmaning till självmord är ett minst sagt hänsynslöst och sadistiskt beteende. Statistik visar att dog mer än 1 200 personer av suicid, varav många var unga personer. Det är svårt att avgöra hur många av dessa som uppmanats till suicid, delvis för att det är ett dolt problem, inte minst då uppmaning sker inom nära relationer. till fall i olika länder beror det delvis på hur lagstiftningen är utformad, om och hur personer döms för uppmaning till suicid. Enligt utredningen skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord (SOU 2019:32), finns förslag om att den som hetsar, uppmanar eller på annat sätt utövar psykisk påverkan mot någon att begå självmord under vissa förutsättningar ska kunna dömas för uppmaning till självmord. Straffskalan föreslås vara fängelse i högst . Det är remissvaren inkom. Beteendet är hänsynslöst och klandervärt. Gärningen riktas mot grundläggande värden som rätten till liv och hälsa, vilka är legitima skyddsintressen som väger tungt. Att det är lagligt i att hetsa eller instruera någon till att ta sitt liv går stick i stäv med den nollvision för självmord som antog . Som med det mesta som har att göra med självmord är det väldigt tyst. Det tar också att få fram ett lagförslag, men det vore , inte minst för att värna en rätt för barn och unga. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att göra det straffbart att uppmana till självmord, och när kommer det i så fall att vara straffbart att uppmana till självmord i ?
fr · H811174 · 2020-10-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:174 Straffrättsligt skydd för barn av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Utökat skydd för barn som råkar ut för brott och bevittnar brott är helt nödvändigt för en barnrätt värd namnet. I utredning, Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord (SOU:2019:32), föreslås att det ska införas en ny straffbestämmelse om barnfridsbrott i fjärde kapitlet . Ett särskilt straffansvar ska gälla för den som begår en brottslig gärning mot en närstående person och gärningen bevittnas av ett barn, detta om gärningen är ägnad att skada tryggheten eller tilliten hos barnet i förhållande till någon av dessa personer. Det föreslås även ett införande av en ny straffbestämmelse om uppmaning till självmord i fjärde kapitlet . Remissvaren har inkommit. Sista svarsdatum var . Det vore riskabelt att detta viktiga ämnesområde får vänta, och många väntar på att utredningen och förslagen ska behandlas. Regeringen bör vara mån om att finna verktyg för att stävja den eskalerade brottsutvecklingen och barns utsatthet i denna. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att genomföra ett bättre skydd för barn, och när kommer det i så fall att finnas ett straffbestämmelse om barnfridsbrott som skyddar barn i ?
fr · H811175 · 2020-10-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:175 Upprättelse kring Estonia av (SD) till Statsrådet (S) sjönk passagerarfartyget på , och 852 människor miste livet. finns fortfarande oklarheter kring omständigheterna kring förlisningen och det efterföljande utredningsarbetet. Spekulationerna om vad som egentligen orsakat olyckan och varför man valde att inte bärga de omkomna utan i stället påbörja en övertäckning av fartyget med betong är många. Rykten förekommer om att Estonia transporterade topphemlig militär utrustning. Inget straffrättsligt ansvar har utkrävts för olyckan, som är den värsta fartygskatastrofen i modern tid i våra farvatten. Den officiella rapporten från den gemensamma utredning som tillsammans med och genomförde visar att ett bogvisir lossnade, vilket orsakade att vatten forsade in i fartyget med effekten att fartyget sjönk. Nya uppgifter från dokumentären – Fyndet som ändrar allt, som släppts, visar dock ett hål i skrovet på cirka en och en halv gånger . Enligt de utredare som satt i fanns inte hålet , men har påbörjat en granskning av de nya uppgifterna. Röster höjs nu återigen för att bärga . inrikesminister kräver nu att kvarlevorna av de omkomna ska hämtas hem, för att i den mån det är möjligt kunna begravas, och att anhöriga ska återfå tillhörigheter som tillhörde offren. Min fråga till statsrådet är med anledning av ovanstående: Hur avser statsrådet att agera med anledning av de nya uppgifterna?
fr · H811176 · 2020-10-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:176 Förbifart och Förbifart av (M) till Infrastrukturminister (S) E4 är näst längsta väg, mellan och hela . En viktig pulsåder för hela för gods och människor. delar E4 bara en stad på hela denna sträcka, nämligen . Den andra stad på hela sträckan som E4 i princip klyver är . Båda dessa städer ligger i . Det förslag till ny förbifart i som finns och är utrett är inte med i den nationella transportplanen, och det är inte heller Förbifart . Dessa förbifarter skulle betyda mycket för möjligheterna att utveckla centrum i de båda städerna. Det skulle minska restiden, minska utsläppen och öka trafiksäkerheten. Jag vill med ovanstående som bakgrund fråga infrastrukturminister : Avser ministern att verka för att Förbifart och Förbifart ska komma med i den nationella transportplanen, inklusive finansiering, och i så fall när?
fr · H811177 · 2020-10-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:177 Intyg läs- och skrivsvårigheter av (C) till Socialminister (S) Rutiner för utredningar av läs- och skrivsvårigheter skiljer sig runt om i landet. Till att börja med skiljer det sig vem som utreder; exempelvis kan det för vissa vara skolan som utreder problematiken medan det i en annan region är regionen som gör det. Därtill kräver statliga myndigheter olika intyg för läs- och skrivsvårigheter. För högskoleprovet krävs intyg på dyslexi från legitimerad logoped eller annan intygsgivare som Universitets- och högskolerådet har godkänt. å andra sidan är mer öppna i tolkningen av vem som kan skriva ett intyg för förlängd tid på körkortsprovet. Det behövs inte heller intyg om dyslexi, utan bara ett intyg om läs- och skrivsvårigheter. Med anledning av ovanstående är min fråga till socialminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att öka likvärdigheten vad gäller utredningar och intyg för personer med läs- och skrivsvårigheter?
fr · H811178 · 2020-10-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:178 Behovs- och solidaritetsprincipen i vården av (V) till Socialminister (S) har vi kunnat följa nätläkarnas framfart inom svensk sjukvård. Hur de på olika sätt lyckats kringgå de få regler som finns. Problemet är att vi har en typ av ”vilda västern”-syndrom inom svensk sjukvård vad gäller privata aktörer. Vi har fri etableringsrätt för vårdföretag, och vi har en uppseglande marknad för privata sjukförsäkringar. har en aktör, , öppnat två vårdcentraler i . Genom en listig konstruerad ”app” förs nu listade patienter på andra vårdcentraler över till mottagning. har 10 000 patienter listats hos Kry, viket är en extrem siffra. Listningen utgör den enskilt största inkomsten för vårdcentraler eftersom de ersätts för varje enskild patient, oavsett om denna söker vård eller ej. Vanligtvis tar det kanske att bygga upp en vårdcentral med 10 000 patienter; det har Kry gjort . De som har kopplat upp sig på Krys app får ett erbjudande att lista om sig hos Kry som måste klickas bort innan man kan få hjälp i appen. De som endast vill förnya recept möts av budskapet att de nu måste lista sig hos Kry för att använda tjänsten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att reglera vårdmarknaden för att hindra att oönskade effekter uppstår som påverkar vårdens jämlikhet och kostnader?
fr · H811180 · 2020-10-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:180 Lagstiftning för drönare vid brandbekämpning av (M) till Statsrådet (S) Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) utreder hur tekniken kring bland annat drönare kan effektivisera upptäckten av bränder i skog och mark. Att upptäcka skogsbränder i ett tidigt skede innebär bättre möjligheter att kunna samordna brandbekämpningen effektivt. pågår det andra privata initiativ för att också kunna använda stora drönare, inte bara för övervakning utan också för brandbekämpning. Det finns drönare som kan ta en last på vatten med sig. Det finns flera fördelar med att kunna använda drönare. Den kanske mest uppenbara och viktigaste är att det inte riskerar människoliv i form av helikopter- och flygplanspiloter. Att utveckla nya metoder genom ny teknik är viktigt. Minst lika viktigt är det att lagar och regler gör det möjligt när tekniken ska tas fram och sedan också när den är mogen att användas, att den tillåts användas. kommer ett nytt regelverk för stora drönare som gäller inom EU. Detta är säkert välbehövligt men kommer att kräva mycket kunskap av dem som ska söka tillstånd hos Transportstyrelsen. Det blir en balansgång mellan säkerhet och risken att försvåra och i värsta fall förhindra att ny teknik utvecklas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att säkerställa balansen mellan säkerhet och möjligheten till teknikutveckling gällande stora drönare för bland annat brandövervakning och brandbekämpning?
fr · H811181 · 2020-10-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:181 Krav på vattenfelsbrytare av (S) till Statsrådet (MP) inträffar vattenskador som kräver renoveringar för miljardbelopp. Stora mängder material blir obrukbart. Vattenskador är besvärliga, kostsamma och leder ofta till mögel. I ersätter försäkringsbolagen ca 90 000 vattenskador . Så har det varit . Den totala kostnaden för vattenskador är betydligt större än kostnaderna för brandskador eller inbrott och stöld. För någon vecka sedan träffade jag en medborgare i vars vän haft brott på fjärrvärmeingången vilket resulterade i vattenskador med uppbrutna golv. Detta fick honom att införskaffa sig en vattenfelsbrytare. En positiv utveckling är att olika former av sensorer kan installeras för att upptäcka läckor . Många vattenskador skulle kunna förhindras med en vattenfelsbrytare som upptäcker vattenläckage i kök, badrum, källare och tvättstuga. Vattenfelsbrytaren upptäcker allt från droppläckage till stora flödesläckage, som brustna ledningar. finns lagstadgade krav på säkerhetssystem när det gäller el och brand men inte på system som varnar för läckage. Dessvärre struntar många i att ha skydd mot vattenskador. Precis som kravet på brandvarnare borde det också finnas krav på vattenfelsbrytare. införde vårt grannland krav på vattenfelsbrytare på all nyproduktion och ombyggnad. Det är något som även borde göra. Vattenskador medför betydande samhälleliga kostnader, vilket är ett tydligt skäl till att vidare utveckla vår lagstiftning. Vattenfelsbrytare är både effektiva och ger en trygghet. Det är viktigt att svensk lagstiftning ställer krav för att motverka vattenskador i hushåll. Den effektivaste lösningen, både ur ett tekniskt och ekonomiskt perspektiv, är att installera en vattenfelsbrytare i alla bostäder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att i lagstiftning införa krav på vattenfelsbrytare som skulle förhindra vattenskador?
fr · H811182 · 2020-10-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:182 Undantag från riskskatt för offentliga utvecklingskreditinstitut av (KD) till Finansminister (S) Regeringen planerar att införa en ny riskskatt för vissa kreditinstitut (ofta kallad bankskatt), som ska baseras på institutets skuldsättning. delar uppfattningen att det är rimligt att beskattningen av systemviktiga kreditinstitut ökar då de vid en eventuell finansiell kris inte bara riskerar att orsaka direkta kostnader för samhället utan även indirekta i form av till exempel lägre tillväxt och högre arbetslöshet i en vikande konjunktur. anser att det förslag som remitterats är betydligt bättre än det som regeringen tidigare tog fram, som baserades på kreditinstitutets lönekostnader. Det förslaget innebar bland annat en straffbeskattning av banker som valt att behålla representation i form av fysiska kontor ute i landet, då den typen av verksamhet är personalintensiv i jämförelse med mer digitala alternativ. Regeringen har dock även i det förslag som remitterats bortsett från förslagets konsekvenser för viss verksamhet som bör värnas. Det finns ett kreditinstitut, Kommuninvest, som etablerats på offentlig basis, som har ett samhällsnyttigt syfte och som garanteras av sina medlemmar – vilka utgörs av av kommuner och regioner – genom en solidarisk borgen. Detta innebär att kreditinstitutet inte utgör den risk för samhället som regeringens förslag är tänkt att beskatta. Ändå är det oklart i regeringens promemoria huruvida detta kreditinstitut kommer att utsättas för den nya skatten. Detta så kallade offentliga utvecklingskreditinstitut är alltså en samverkan mellan de flesta av kommuner och regioner. För över 200 av kommunerna sker 95–av upplåningen via det gemensamma kreditinstitutet. Det är upplåning som sker för att dessa ska kunna rusta upp skolor och bygga äldreboenden, sjukhus och bostäder. Om den nya riskskatten skulle tillämpas på detta kreditinstitut skulle det innebära en väsentlig fördyrning av viktiga välfärdsprojekt och potentiella problem för vissa kommuner med finansiering av offentliga investeringar. Det kan knappast vara syftet med riskskatten. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kommer undantag att göras för offentliga utvecklingskreditinstitut vid implementeringen av det nya förslaget till riskskatt för vissa kreditinstitut?
fr · H811183 · 2020-10-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:183 Bekämpning av råttor inom lantbruket av (C) till Socialminister (S) Bekämpning av råttor som skadedjur inom lantbruket är något man måste jobba med . När skördarna är tagna måste lantbrukarna ofta bekämpa råttor i sina djurstallar. För att få använda råttgift (rodenticider) i behörighetsklass 1 So krävs tillstånd. Detta tillstånds ges av antingen eller . Den plats man ska använda råttgiftet på är också avhängigt vilken myndighet som fattar beslutet. skriver följande på sin hemsida: ”Vid användning av råttgift, där syftet är att skydda bostäder eller lokaler för allmänna ändamål, krävs tillstånd från . ger tillstånd för användning av råttgift, då syftet är att skydda andra platser än bostäder eller lokaler för allmänna ändamål. Exempel på sådana platser, där användning av råttgift kräver tillstånd från , är lagerlokaler, restaurangkök, fabriker och djurstallar dit allmänheten inte har tillträde. Den som yrkesmässigt använder råttgift kan därför behöva tillstånd från både och .” För att kunna hantera råttgifte krävs att man är och har genomgått ett skriftligt prov så att man kan visa att man kan hantera det. Det är som genomför dessa prov. Med anledning av har valt att ställa in dessa provtillfällen. Det är av största vikt att lantbrukare ska kunna fortsätta att göra detta prov så att de kan hantera råttgift bekämpa råttorna, annars blir det problem. Mängder av myndigheter, organisationer med mera har ställt om och väljer att genomföra sin verksamhet på distans eller i reducerade grupper med minskat antalet deltagare, men har valt att stänga ned detta helt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer ministern att verka för att prov och prövningar för hantering av råttgift ska kunna ske på att lämpligt sätt under coronapandemin så att lantbruket kan fortsätta att bekämpa skadedjur?
fr · H811184 · 2020-10-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:184 arresteringsorder mot av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det meddelas att har utfärdat en arresteringsorder mot reella folkliga ledare . Även regimen i jagar henne och anklagar henne för brott genom att stå på folkets sida i kraven på frihet, demokrati och öppenhet. har även i andra fall använt sig av arresteringsorder och påhittade brott för att förfölja president motståndare. Det sker inom landet – som senast mot historikern och den hårda dom som avkunnats emot honom. Magnitskijlagens drivande kraft har även eftersökts via efter anmälan från rysk sida för att på så sätt försvåra eller rent av förhindra hans resande – ett sätt att skapa svårigheter och problem utan saklig grund för dessa juridiska åtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta upp samtal med för att inskärpa vikten av att ogrundade arresteringsorder och anmälan till inte ska användas som verktyg för att jaga politiska motståndare?
fr · H811185 · 2020-10-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:185 Coronareglerna för arenor och events av (C) till Statsrådet (S) På grund av covid-19 har en lång rad nödvändiga restriktioner för invånare och företagare införts. Ska restriktionerna ha effekt och följas måste de dock vara logiska och rimliga. Så är inte alltid fallet. Till exempel får en fotbollsstadion som med plats för 24 000 åskådare ta in 50 personer. En biograf med plats för 500 personer får ta in över 200 personer. Uefa rekommenderar att en gräns sätts på av åskådarkapaciteten på arenor. Regeringen har valt noll procent. I restaurang 1910, med plats för 2 000 sittande gäster, kan MFF enkelt ta in minst 500 personer med rådande regelverk. får de inte ta mer än 50 personer på andra sidan väggen inne i med en kapacitet på 20 500 sittande personer. Besökare på ska skiljas från varandra beroende på om de ska till restaurangen, logen eller läktaren vid Redhawks matcher. Logebesökare får inte lämna logen och sätta sig på plats utanför som kan anses som en del av läktaren. I så fall ska dessa besökare i stället räknas in i numerären för offentlig tillställning. För de loger som inte hyrs ut på årsbasis och dit biljetter säljs ingår dessa besökare i den offentliga tillställningen även när de är i logen. Och alla som äter i arenans restaurang ska räknas som om de sitter på läktaren – även om de inte sitter där. När jag själv spelar korpenfotboll med i finns inga begränsningar för hur många som får kolla på matchen. Samma gäller när barn och ungdomar spelar matcher inom SvFF och där står det ofta mer än 50 föräldrar och andra familjemedlemmar och tittar på matchen – utan att det är ett problem. har inte krävt dessa snåriga regler. Det är regeringen som har valt att det ska vara så. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser ministern att denna diskriminering av arenor, hotell och närliggande branscher är skälig och logisk, och vidtar statsrådet annars några åtgärder?
fr · H811186 · 2020-10-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:186 Kriminell infiltrering av Arbetsförmedlingen av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) I ett inslag i säger en enhetschef inom Arbetsförmedlingen att myndigheten utnyttjas av organiserad brottslighet på olika sätt, bland annat genom felaktiga lönebidrag. Myndigheten har också identifierat flera anställda som fungerat som infiltratörer som arbetar för kriminella nätverk som begår brott mot välfärdsystemen. Enligt myndighetschefen har brottsligheten också blivit mer avancerad och organiserad. Chefen påpekar också att myndigheten behöver få ännu bättre möjligheter att stoppa och neka när den vet att en arbetsgivare eller aktör inte är seriös, och att myndigheten kan tvingas fortsätta betala ut pengar av den anledningen att den saknar lagstöd för att stoppa utbetalningarna. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Delar ministern bilden som beskrivs och vilka åtgärder vidtar ministern i så fall för att regelverket inte ska vara ett hinder för att stoppa utbetalningar till företag som man misstänker inte är seriösa?
fr · H811187 · 2020-10-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:187 EU:s uttalande mot bakgrund av anfallskrig av (SD) till Utrikesminister (S) bedriver ett anfallskrig mot och mot befolkningen i . Ivrigt påhejad av den turkiske ledaren försöker den azerbajdzjanske diktatorn att med stöd från bland annat och erövra områden militärt. Till hjälp använder de sig bland annat av turkstödda jihadister från och , kända för sin brutalitet och som varit anslutna till grupper som varit en del av eller stått nära . Det är naturligtvis positivt att EU har beklagat striderna och att man uppmanar parterna till fredliga förhandlingar i stället för krig, men det räcker inte och visar på intet sätt att man förstår sig på den eskalerande konflikten som skördat ett stort antal dödsoffer. och har nämligen inte samma ansvar för den konflikt vi ser, just för att vi ser ett tydligt offer i /och en tydlig förövare i med tillhörande allierade. Det vore fullkomligt orimligt att en så viktig global aktör som EU till viss del legitimerar att skurkstater bedriver anfallskrig mot fredliga stater och tydligt bryter mot internationell rätt. EU borde visa att man menar allvar med att man värnar fred och att man respekterar internationell rätt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern att EU:s uttalande om den berörda konflikten räcker eller kan vi förvänta oss att hon driver på för en hårdare retorik alternativt åtgärder som exempelvis handelssanktioner mot eller ?