ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712886 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:886 av (M) Små bolag och framtidens elmarknad har frågat mig hur jag bedömer förutsättningarna för små bolag att verka på elmarknaden i och med den inplanerade reformen. har remitterat modell för elmarknaden (EI R2017:05). Ett av förslagen i rapporten är att det införs en reform att kunderna endast ska få en faktura, istället för som två fakturor, för sin elräkning, där elhandlaren är den som fakturerar kunderna. Enligt Energimarknadsinspektionen är syftet med förslaget bland annat att förbättra kundernas situation och förbättra konkurrensen mellan elhandelsföretag på den avreglerade elmarknaden. bereds rapporten internt inom och regeringen kommer att återkomma om hur regeringen avser att gå vidare med förslagen i rapporten.
frs · H712887 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/20:887 av (SD) Sjuklönesystemet för småföretagare har frågat mig om jag och regeringen ämnar verka för att flytta ansvaret för sjuklön från småföretagen till den anställde. Jag håller med om att småföretagen är centrala för landets ekonomi och tillväxt. För att företag oberoende av storlek ska ges rimliga möjligheter att bedriva verksamhet är kontinuitet och en administration utan onödigt krångel viktiga förutsättningar. Digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är ett viktigt område för regeringen bl.a. för att möta behoven, kraven och förväntningarna från privatpersoner och företag. Minskat uppgiftslämnande och möjlighet att dela uppgifter mellan myndigheter och privata aktörer är en viktig del i digitaliseringen. har flera digitala tjänster som riktar sig till företagare. De syftar till att underlätta arbetsgivarens anmälnings- och uppgiftsskyldighet som kan säkerställa att rätt ersättning betalas ut. Arbetet med att utveckla digitala lösningar utvecklas kontinuerligt och regeringen följer upp myndighetens arbete. har också i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att redovisa hur myndigheten har arbetat för att förbättra informationen till egenföretagare och personer som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer. Jag kommer även fortsatt att följa dessa frågor.
frs · H712889 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:864 av (M) samverkan med WHO, 876 av (SD) i WHO, 889 av Boriana (M) Coronavirusets spridning och deltagande i WHO och 895 av (SD) Republiken () i WHO har frågat mig om jag avser att medverka till att involveras i WHO:s arbete med att bekämpa coronaviruset. Vidare har frågat mig om jag internationellt kommer att verka för att tillåts delta i WHO. Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska inkluderas i WHO:s arbete med att bekämpa spridningen av det nya coronaviruset. Slutligen har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen ämnar agera för att ska tillåtas delta inom multilaterala organisationer, inklusive WHO. Som jag har uttryckt i tidigare svar till har både och EU ett intresse av att deltar i internationella organisationer. Det internationella arbetet mot coronaviruset är ett exempel på ett område där det är skäligt och önskvärt att deltar. EU, och därigenom , har genom ett uttalande från utrikestjänsten förklarat att vi vill finna praktiska lösningar för hur ska kunna inlemmas i WHO:s arbete.
frs · H712890 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:890 av (SD) Terroristlöner, 2019/20:917 av (M) och terrorlöner och 2019/20:930 av (M) Budgetstöd till palestinska myndigheten har frågat mig om jag menar att ”pengar som betalas ut till terrorister, eller deras familjer, för att de mördat israeler är en form av socialbidrag” och huruvida regeringen kommer att ”fortsätta betala svenska skattemedel i bistånd som möjliggör att den palestinska myndigheten kan fortsätta finansiera terrorister och deras familjer”. undrar på vilket sätt regeringen och jag agerar för att de palestinska myndigheterna ska ta avstånd från terrorism och våldshandlingar mot den israeliska civilbefolkningen och om jag med säkerhet kan säga att inte bidragit till ”de så kallade terrorlönerna”. Slutligen har frågat mig varför jag i intervju påstått att inte har något budgetstöd till palestinska myndigheten. Frågor på detta tema har tidigare ställts i till den nuvarande och tidigare regeringar och svaret fortsätter att vara detsamma: svenska biståndsmedel går inte till terrorism. Premisserna för frågor är dessutom felaktiga. Med undantag för ett kompetenshöjande samarbete med miljömyndigheten inom bland annat klimatfrågor ger inget bistånd till palestinska myndigheter. Det svenska Palestinabiståndet går framförallt till stärkandet av demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och jämställdhet. engagemang är, utöver de generella målen för biståndet, ämnat att bidra till att främja fred och motverka våld i alla dess former. Regeringen är också tydlig i dialogen med företrädare för om vikten av att ta avstånd från våld och hatpropaganda. Regeringen fördömer givetvis terrorism och står upp för israelers och palestiniers legitima säkerhetsbehov. Frågan om fängslade palestinier berör stora delar av det palestinska samhället och är nära kopplad till den kraftigt polariserade konflikten. PLO, som tog avstånd från terrorism 1988, anger att man betalar ut pengar till fängslade och skadade palestinier samt till döda och fängslades familjemedlemmar med utgångspunkten att dessa inte ska överges. I många fall handlar det om överlevnad i ett samhälle där få skyddsnät finns. ger inget budgetstöd till och bidrar alltså inte till dessa utbetalningar.
frs · H712891 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:891 av (M) för åkerier och svar på fråga 2019/20:915 av (M) Ökad konkurrenskraft för åkerinäringen har frågat mig när jag kommer att tillsätta konkurrenskraftsutredningen för åkerier och därmed uppfylla tillkännagivande. har frågat näringsministern när ministern avser att återkomma till med ett förslag om stärkt konkurrenskraft för svensk åkerinäring. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda dessa frågor. Jag svarar på frågorna gemensamt. Regeringen har genomfört en rad åtgärder som stärker konkurrenskraften för svensk åkerinäring, inte minst genom insatser för att motverka fusk och oschysst konkurrens inom transportsektorn. Ordning och reda på vägar och schyssta villkor är högt prioriterat av regeringen och en mängd åtgärder har införts så som klampning, höjda sanktionsavgifter, skärpt beställaransvar och öronmärkta resurser för utbildning av poliser och bilinspektörer i cabotagekontroller. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att flera ska följa reglerna på området (dir. 2019:51). I uppdraget ingår också att utredaren ska analysera i vilka fall det är lämpligt att genomföra sanktionsväxlingar på området utöver de som redan är genomförda och ta fram förslag till hur detta i så fall kan ske. Det övergripande syftet med översynen är att skapa en ordning för att genom effektivare kontroller och sanktionssystem främja brottsbekämpningen och trafiksäkerheten samt åstadkomma en god social situation för förarna och en sund konkurrens inom yrkestrafiken. Regeringen kommer att i den årliga skrivelsen till mer i detalj redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av tillkännagivande.
frs · H712892 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:892 av (S) Hjärt-lungräddning i skolan har frågat mig om jag ser något behov av att vidta åtgärder för att säkerställa att alla elever en gång under högstadiet får öva grunderna i HLR. Jag vill inleda med att av läroplanen för framgår att skolan ska ansvara för att eleverna inhämtar och utvecklar sådana kunskaper som är nödvändiga för varje individ och samhällsmedlem. I kursplan för idrott och hälsa anges att undervisningen bl.a. ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om risker och säkerhetsfaktorer i samband med fysiska aktiviteter och hur man agerar i nödsituationer. I det centrala innehållet, som anger vilket obligatoriskt innehåll som undervisningen ska behandla, återfinns första hjälpen och hjärt- och lungräddning som en av punkterna för årskurs 7-9. Skollagen (2010:800) föreskriver att utbildningen inom varje skolform och inom fritidshemmet ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Normerna för likvärdigheten anges genom de nationella målen. En likvärdig utbildning innebär inte att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika. utökades den garanterade undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa för , varav är förlagda till högstadiet, vilket ger bättre förutsättningar att fördjupa de kunskaper som kursplanen anger. överlämnade ett förslag till revidering av kurs- och ämnesplaner, som bereds inom . Syftet med förslag till ändringar är att kvaliteten och likvärdigheten i undervisningen ska förbättras och att betygen ska bli mer rättvisande för eleverna. Målet med revideringen är att kurs- och ämnesplanerna ska bli ett bättre arbetsverktyg för lärarna. Jag konstaterar att förslag alltjämt tar fasta på vikten av att skolan ska ge alla elever kunskaper om första hjälpen och hjärt- och lungräddning.
frs · H712893 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:893 av (SD) Bedrägeribrott mot äldre har frågat mig vad regeringen tänker göra för att förebygga och förhindra bedrägeribrott mot gamla och funktionsnedsatta och för att lagföra fler bedragare. Regeringen ser allvarligt på den utstuderade brottslighet i form av bedrägerier som riktas mot äldre och personer med funktionsnedsättning. Alla har rätt att känna sig trygga i vårt samhälle. För att komma till rätta med bedrägeribrottslighet som riktar in sig på dessa utsatta grupper behöver fler gärningsmän lagföras och ett aktivt brottsförebyggande arbete bedrivas. Det är också viktigt att konsekvenserna för brottsoffren av denna typ av brottslighet blir så lindriga som möjligt. I det brottsförebyggande arbetet behöver flera aktörer vara med och bidra. Regeringen har antagit ett nationellt brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott. Programmet innehåller bland annat målsättningarna att fler aktörer har kunskap om och bidrar till att förebygga brott och att fler aktörer involveras i samverkan kring brottsförebyggande frågor. Det är viktigt inte minst när det gäller denna typ av brottslighet. Rättsväsendets förmåga att hantera bedrägeribrott, liksom andra typer av brott, stärks genom de generella satsningar som regeringen gör för att förstärka och övriga rättskedjan. Vi har presenterat ett samlat paket för att stärka tryggheten där vi har aviserat att det totalt kommer att tillföras sammanlagt redan under innevarande år. Vi genomför just nu också en historisk satsning på . Regeringens mål är att det ska bli 10 000 fler polisanställda 2024. Antalet anställda har sedan starten av polistillväxten ökat med nära 3 500. har antagningen till polisutbildningen mer än fördubblats och vi har nära 3 000 polisstudenter som kommer att komma ut i polisverksamheten . Det är dessutom färre poliser som slutar sin anställning. Kunskapen och medvetenheten hos äldre om hur man skyddar sig mot brott och manipulation behöver öka. Genom den så kallade Circa-gruppen bedriver ett riktat arbete mot seriebrott som drabbar äldre. Circa-gruppen arbetar också brottsförebyggande, bland annat genom informationsinsatser och föreläsningar för olika pensionärsföreningar. Äldre är även en prioriterad målgrupp för det brottsförebyggande arbete som nationella bedrägericentrum bedriver. I samverkan med pensionärsorganisationerna och Brottsofferjouren har Nationellt bedrägericentrum tagit fram mötespaketet Försök inte lura mig, som har uppdaterats med aktuella tillvägagångssätt. Regeringen har även gett i uppdrag att vidta åtgärder rörande kompetensförsörjning och kompetensutveckling avseende bekämpning av it-relaterad brottslighet. Myndigheten ska redovisa genomförda kompetensutvecklingsinsatser till . Kommunerna har enligt socialtjänstlagen det yttersta ansvaret för att personer som utsätts för brott samt deras närstående får stöd och hjälp. Som ett komplement till detta finns civilsamhällets brottsofferstödjande organisationer. När det gäller brottsofferjourrörelsen har regeringen, bland annat genom en höjning av avgiften till brottsofferfonden, sett till att brottsofferjourerna fått betydligt mer resurser .
frs · H712894 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:894 av (M) Trålförbud i skyddade områden har frågat miljö- och klimatministern samt vice statsministern om ministern och regeringen kan lugna aktörer i fungerande samförvaltningsorgan om att de även fortsättningsvis kommer att kunna bedriva sin hållbara verksamhet. Frågan har överlämnats till mig. Lokal dialog kring fiskeriförvaltning, som i exemplet Koster, har i flera områden visat sig vara ett framgångsrikt verktyg och det är något som jag kommer att slå vakt om även . I har fiskeregleringar tagits fram utifrån vetenskapliga underlag och utformats i samrådsprocesser med berörda aktörer. För att skydda värdefull natur och värna hotade arter är det viktigt att stärka naturvården på ett sätt som bygger på legitimitet hos de människor och verksamheter som berörs. Regeringen har uppdragit åt Havs- och vattenmyndigheten (HaV) att utreda och lämna förslag för att genomföra ett generellt förbud mot bottentrålning i skyddade områden innanför trålgränsen, samt hur möjlighet till begränsade undantag kan ges i förvaltningsplanen. Det är viktigt att dessa båda delar i uppdraget, dvs. ett generellt stopp för bottentrålning i skyddade områden och hur möjligheter till begränsade undantag kan ges i förvaltningsplaner, tas fram och presenteras i ett sammanhang för regeringen. HaV ska tillsammans med förslagen lämna en konsekvensutredning. Myndigheten ska även samråda med de aktörer som påverkas av ett stopp för bottentrålning. Uppdraget ska, efter samråd med berörda länsstyrelser och andra berörda aktörer som påverkas av ett stopp för bottentrålning, redovisas till avseende förbud innanför trålgränsen. Jag kan därför inte föregripa den redovisningen.
frs · H712895 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:864 av (M) samverkan med WHO, 876 av (SD) i WHO, 889 av Boriana (M) Coronavirusets spridning och deltagande i WHO och 895 av (SD) Republiken () i WHO har frågat mig om jag avser att medverka till att involveras i WHO:s arbete med att bekämpa coronaviruset. Vidare har frågat mig om jag internationellt kommer att verka för att tillåts delta i WHO. Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska inkluderas i WHO:s arbete med att bekämpa spridningen av det nya coronaviruset. Slutligen har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen ämnar agera för att ska tillåtas delta inom multilaterala organisationer, inklusive WHO. Som jag har uttryckt i tidigare svar till har både och EU ett intresse av att deltar i internationella organisationer. Det internationella arbetet mot coronaviruset är ett exempel på ett område där det är skäligt och önskvärt att deltar. EU, och därigenom , har genom ett uttalande från utrikestjänsten förklarat att vi vill finna praktiska lösningar för hur ska kunna inlemmas i WHO:s arbete.
frs · H712896 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:896 av (SD) Svevia har frågat mig, om jag och regeringen, givet resultatet av Företagarnas kartläggning av Svevia, ämnar granska Svevias agerande, och om jag finner det aktuellt att vidta några åtgärder på området. Den dåvarande regeringen föreslog 2008 att verksamheten vid skulle överföras till ett av staten helägt aktiebolag. Det nya bolagets verksamhet borde enligt regeringen vara att bedriva entreprenad-, service-, och uthyrningsverksamhet – direkt eller genom dotterbolag – inom trafik-, mark-, bygg-, och anläggningsområdet samt därmed förenlig verksamhet. Som skäl för bolagiseringen anfördes bl.a. att förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden ökar och att grunden för misstankar om korssubventionering elimineras. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2008/09:23, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:76). (publ) och övriga bolag med statligt ägande styrs liksom privat ägda aktiebolag med aktiebolagslagen (2005:551) som grund. Inom ramen för den verksamhetsinriktning som staten som aktieägare, ytterst företrädd av , har bestämt är det bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter, samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Vidare kan frågor rörande eventuell snedvridning av konkurrensen prövas inom ramen för konkurrenslagens (2008:579) bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder på området.
frs · H712897 · 2020-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:897 av (SD) Genterapi för att bota sällsynta genetiska sjukdomar har frågat mig vilka förberedelser jag och regeringen kommer att göra för att underlätta användningen av och motverka onödig fördröjning av läkemedel baserade på genterapi när sådana har godkänts. Förändringarna sker allt snabbare på det medicinska området och har stora genombrott ägt rum. Vissa nya s.k. avancerade terapier, såsom gen- och cellterapier, är potentiellt botande och kan komma att användas för patientgrupper som behöver behandling livet ut eller som helt saknar behandling. Regionerna har det slutgiltiga ansvaret för införande av läkemedel. Genom nationellt ordnat införande samverkar alla regioner för att uppnå en jämlik, kostnadseffektiv och ändamålsenlig användning av nya läkemedel över hela landet. Staten stöder regionerna i det arbetet, bland annat genom att () gör hälsoekonomiska bedömningar av läkemedel och medicinteknik. När det gäller införandet av de nya gen- och cellterapierna finns vissa utmaningar, bland annat för finansierings- och prissättningssystemen. Dessa behandlingar kommer ofta ha en betydligt högre engångskostnad per patient än traditionella behandlingar. Det finns dessutom betydande osäkerhet kopplad till långtidseffekterna av dessa läkemedel, varför det finns ett behov av uppföljning av läkemedlen i klinisk vardag. Mot denna bakgrund har regeringen gett TLV i uppdrag att bland annat utreda hur betalningsmodeller för gen- och cellterapier kan utvecklas för att hantera de stora behandlingskostnader och de osäkerheter som är kopplade till bland annat långtidseffekterna av dessa läkemedel. Uppdraget ska redovisas . I takt med att avancerade terapier införs i hälso- och sjukvården blir arbete med life science allt viktigare. presenterade regeringen en nationell life science-strategi. I strategin slås bland annat fast att ska ha en effektiv process för implementering av nya terapier. Inom ramen för en satsning från regeringen etablerades ett centrum för avancerade terapier, CAMP. CAMP fokuserar på den vetenskap, teknik och infrastruktur som krävs för att implementera avancerade terapier i , däribland läkemedel baserade på genterapi. ska ta tillvara medicinens nya upptäckter och erbjuda medborgarna behandling på ett jämlikt vis.
frs · H712898 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:898 av (M) Dålig nättäckning på tågen har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att förbättra nättäckningen och kapaciteten på våra järnvägar och stambanor, så att resenärerna ska slippa att bli avbrutna i sina mobilsamtal eller i sin datoranvändning. Regeringens vision är ett helt uppkopplat som skapar förutsättningar för att bo och verka i hela landet. En väl fungerande digital infrastruktur bidrar till detta. Tillgången till bredband via mobilnäten (4G) i är mycket god. Enligt hade av alla hushåll och företag sådan tillgång, såväl i tätortort som på landsbygd, . Tillgången till mobil uppkoppling bör även vara god vid tågresor. Den är dock beroende av flera olika faktorer och aktörer. Regeringen har därför sammankallat aktörerna till ett möte . Då kommer jag tillsammans med Energi- och digitaliseringsministern att föra en dialog med branschen om vilka problem som finns och vilka åtgärder som skulle kunna vidtas för att förbättra förutsättningarna.
frs · H712899 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:899 av (M) Flygplatsöversynen har frågat mig om jag avser att presentera någon flygplatsöversyn . Flygets förutsättningar är en fråga som är uppmärksammad på flera håll i landet. är ett land med långa avstånd och som är glest befolkat. Det innebär att flyget har en viktig roll i transportsystemet, när det gäller resor och transporter över långa avstånd. har flyget en betydande miljö- och klimatpåverkan som ska minska. Flyget, liksom övriga trafikslag, ska bidra till målet om att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Flyget är en del av transportsystemet vilket innebär att flyget måste utvecklas i samverkan med övriga trafikslag för att skapa ett effektivt och hållbart transportsystem. Mot bakgrund av regeringens flygstrategi, pågår arbete inom Infrastrukturdepartementet med en översyn av statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga regionala flygplatser och av flyglinjer med allmän trafikplikt.
frs · H712900 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:900 av (M) Nykterhetskontroller på väg har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att öka antalet nykterhetskontroller på våra vägar. Låt mig inledningsvis säga att det är mycket positivt att antalet döda och svårt skadade i trafiken har minskat i jämförelse med 2018. Trafiksäkerhetsarbetet är en självklar och viktig del av verksamhet. Målet är först och främst att bidra till en minskning av antalet döda och skadade i trafiken och att skapa trygghet för trafikanterna. Enligt trafikstrategi ska de polisiära insatserna bidra till att sänka medelhastigheten och att öka andelen nyktra förare i trafiken. ökade antalet trafiksäkerhetsåtgärder utförda av . Statistik från myndigheten visar exempelvis att antalet alkoholutandningsprover ökat jämfört med året innan. Antalet anmälda rattfylleribrott och drograttfylleribrott har ökat jämfört med . För att förbättra förutsättningarna för polisen genomför regeringen en historisk satsning på . Antalet anställda i myndigheten har ökat med snart 3 500 mot målet 10 000 fler anställda till 2024. Det är emellertid ansvar att avgöra hur den samlade resursen ska användas i förhållande till verksamhetens behov. Vidare kan nämnas att i uppdraget till utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg (Dir 2019:51) ingår att ta ställning till om det finns skäl att införa ett system med så kallade trafiksäkerhetskontrollanter som ska ha till uppgift att utföra sållningsprov för alkohol. I uppdraget ingår bl.a. att analysera vilken roll och vilket mandat en trafiksäkerhetskontrollant bör ha och hur en sådan funktion förhåller sig till redan befintliga personalkategorier Mot bakgrund av expansion och ökade antal trafiksäkerhetsåtgärder finner jag därför ingen anledning att vidta några ytterligare åtgärder.