fr · H811390 · 2020-11-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:390 Den nationella politiken för flygverksamhet i hela landet av (C) till Infrastrukturminister (S) Sedan covid-19 drabbade landet och transportslaget flyg har den reguljära flygverksamheten helt upphört eller bedrivits med enskilda linjer, varav några med temporär allmän trafikplikt men på några få flygplatser. För alla flygplatser har intäkterna minskat kraftigt eller helt upphört. har ytterligare enskilda flyglinjer kommit igång i begränsad omfattning. Tio av landets icke-statliga regionala flygplatser saknar fortfarande flygtrafik. Mycket görs vid flygplatserna för att överleva och upprätthålla förmågan. Huvuddelen av de anställda vid flygplatserna är korttidspermitterade. Även uppsägningar är genomförda på flera håll. Verksamheten anpassas för att i första hand kunna säkerställa förväntat stöd till samhället som ambulansflygningar eller brandflyg. Det finns inga stabila prognoser för när flyget väntas återhämta sig. Detta tillsammans med de underskott och problem som beskrivs ovan förvärrar situationen i synnerhet för de icke-statliga, de regionala, flygplatserna. fattade beslut om extra stöd till flygsektorn med anledning av pandemin. Efter en uppgörelse mellan regeringen och samarbetspartierna anslogs: till de icke-statliga regionala flygplatserna – men bara till 22 av de 33 flygplatser som är att betrakta som regionala flygplatser. De till stödet berättigade regionala flygplatserna har av också fått beslut om utbetalning av stöd till 21 av dessa 22. Riksdagsbeslutet från anger att stöd endast ska ges till flygplatser som 2019 fick stöd. är 22 flygplatser berättigade till statligt driftsstöd som betalas ut . Därutöver står 11 icke-statliga regionala flygplatser helt utan stöd. I syfte att rätta till en obalans mellan olika ägarformer och stödberättigade/icke stödberättigade regionala flygplatser beslöt regeringen att tillsätta en flygplatsöversyn som bland annat skulle se över dessa obalanser. Denna flygplatsöversyn skulle slutredovisa , men den kom aldrig fram till något resultat. Flygplatsöversynen löpte parallellt med det så kallade , som skulle utreda utvecklingen av . avbröts arbete, ingen slutrapport presenterades och rådet upplöstes. På samma sätt blev det för flygplatsöversynen. Dess slutrapport presenterades aldrig och någon anledning har aldrig angivits varför man fortfarande, inte har kommit fram med några svar eller förslag från flygplatsöversynen. gav regeringen i uppdrag att se över systemet med beredskapsflygplatser. Systemet med beredskapsflygplatser bygger på att en utpekad flygplats ska ha beredskap att ta emot samhällsnyttiga och akuta flygtransporter när som helst , . Ersättning från staten utgår för att säkerställa jour vid de utpekade flygplatserna. är åtta statliga och två regionala flygplatser utpekade som beredskapsflygplatser. De regionala flygplatserna härbärgerar överlag mängder av olika samhällsnyttiga flygningar, som sjöräddning, brandspaning eller olika myndighetstransporter – inte minst olika slags militära transporter. I det kommande försvarsbeslutet finns en inriktning fram av ett utökat krigsbassystem för flygvapnet. Det är rimligt att anta att de regionala flygplatsernas betydelse för försvarsberedskapen kommer att inkluderas i det kommande försvarsbeslutet och inriktningen av totalförsvaret. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : När avser ministern och regeringen att återuppta och slutföra arbetet med den nationella flygplatsöversynen?