frs · H812650 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:650 av (SD) Kunskap i svenska på förskolor har frågat mig om vi kan förvänta oss att jag agerar för att tillförsäkra att förskolepersonal har tillräckligt goda kunskaper i svenska eller på annat sätt säkerställa att utbildning i svenska språket alltid går före eventuell modersmålsundervisning på förskolorna. Utbildningen inom skolväsendet ska främja alla barns utveckling och lärande och vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas. Språk och lärande hänger oupplösligt samman liksom språk och identitetsutveckling. Språklagen (2009:600) slår fast att svenska är huvudspråket i . Av skollagen (2010:800) framgår att förskolan ska medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Var och en som är bosatt i ska därmed ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Därutöver ska den som har ett annat modersmål än svenska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. För att medverka till att barn utvecklar svenska språket krävs givetvis att det finns personal som behärskar svenska. Svenska språkets ställning i förskolan har ytterligare förstärkts i läroplanen för förskolan (SKOLFS 2018:50) som trädde i kraft . Enligt denna läroplan ska förskolan lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling i svenska. Enligt skollagen är det förskollärare som ansvarar för undervisningen i förskolan. Förskollärare ska enligt läroplanen ansvara för att barnen stimuleras och utmanas i sin språk och kommunikationsutveckling. Förskollärarnas kompetens och särskilda ansvar är mycket viktigt för att garantera en likvärdig förskola av hög kvalitet. Utöver förskollärare får det i undervisningen finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas. Ytterst är det huvudmannen som ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och läroplanen. Varje huvudman inom skolväsendet ska systematiskt och kontinuerligt följa upp och se till att verksamheten bedrivs i enlighet med gällande författningar. Regeringen har 2019 infört ett sökbart statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan. Bidraget kan bland annat användas till insatser som syftar till att öka deltagandet i förskolan, särskilt av barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska. Det kan också användas till kompetensutveckling av förskolepersonal i språkutvecklande arbetssätt i svenska. Bidraget omfattar 2020 och föreslås i budgetpropositionen utökas till . Regeringen beslutade vidare att det skulle tillsättas en utredning om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska (dir. 2019:71) med syfte att fler barn ska få möjlighet att delta i förskolans verksamhet och därmed stärka fler barns språkutveckling i svenska. Det gäller särskilt nyanlända barn, barn med annat modersmål än svenska och barn i socioekonomiskt utsatta grupper. I uppdraget har det också ingått att föreslå åtgärder för att se till att personalen i förskolan har adekvat kompetens för uppdraget med barnens språkutveckling. Utredningen överlämnade sitt betänkande Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67) till regeringen . Jag ser fram emot att få ta del av utredningens alla förslag och betänkandet ska nu beredas inom . Alla barn, oavsett bakgrund, behöver utveckla sitt språk under förskoleåren för att vara väl rustade inför starten i förskoleklass och skola. Förskolan har särskilt stor betydelse för språkutvecklingen hos de barn som inte pratar svenska hemma med sina föräldrar. För att alla barn, bland annat barn med annat modersmål än svenska, ska få den utbildning de behöver och har rätt till kan det behövas fler kompetensutvecklingsinsatser för personalen.