ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7112134 · 2020-09-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:2134 Ökad tillgång till organ av (SD) till Socialminister (S) Runt 1,5 miljoner svenskar har anmält sig till organdonationsregistret, och den siffran kunde ha varit betydligt större. De allra flesta är positiva till att donera sina organ, och i har vi bland de mest donationsvänliga medborgarna i världen. En undersökning visade att av befolkningen var positiva till att donera sina organ. Trots detta är vi förhållandevis dåliga på att donera, och många som kan tänka sig att donera sina organ skriver aldrig in sig i registret. Må så vara att många tycker att det är otäckt att någon skär i ens kropp, även efter ens död. Det gäller dock att påminna alla dem som kan tänka sig att ta emot ett organ om behovet skulle uppstå att några också måste vara villiga att donera organ när livet tagit slut. ligger på 16:e plats som donationsland i , och runt 800 personer köar för en transplantation. Detta innebär att ungefär 30 av dessa, eller cirka en person , avlider under väntan på ett organ och många av de övriga blir så sjuka att de inte klarar någon transplantation när det väl är dags. måste med andra ord bli betydligt bättre på att kommunicera ut denna fråga, och den svenska sjukvården behöver bli bättre på att identifiera möjliga organdonatorer. Vi måste vända våra blickar till länder som är bättre än vi på det här. För att göra det behöver vi inte se särskilt långt, utan det räcker med att se på grannlandet , som är ett av världens bästa länder sett till organdonation. framgång kan spåras , då Stiftelsen bildades. Stiftelsen kommunicerar ut organdonation på ett synligt och positivt sätt, och som ensam i världen tog man fram en donationsapplikation. Utöver detta håller man i skolföreläsningar och medverkar i tv-serier. Organisationsstrukturen i ser inte heller riktigt ut som den gör i . Till skillnad från , där det finns fem olika transplantationscentrum med fem olika väntelistor, har bara ett transplantationscentrum. Man identifierar tidigt möjliga och ser till att sjukvårdspersonal som arbetar med organdonation erbjuds relevant utbildning i frågan i tre olika steg. I , men även i bland annat , väljer man således också att utgå ifrån att en person som avlidit valt att donera sitt organ snarare än det motsatta, som i . Önskar man inte donera sitt organ slipper man det genom att skriva upp sig i ett register. Inte helt oväntat ligger just de länder som använder sig av detta system på topp fem i världen avseende organdonation. I går vården ut på att patienten är i fokus, och det är också patientens intressen som ska vara i fokus, så även efter vederbörandes död. Att en anhörig då har möjligheten att använda sitt veto mot sin döde släkting, även om patienten skrivit upp sig i donationsregistret, är fullkomligt orimligt. Mot bakgrund av detta önskas socialminister svara på följande fråga: Vilka initiativ kan vi förvänta oss från ministern för att öka antalet organdonationer i ? Kan ministern exempelvis tänka sig att likt utgå från att alla människor önskar donera sina organ eller att avskaffa vetorätten för anhöriga?
fr · H7112135 · 2020-09-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:2135 Ökad tillgång till blod av (SD) till Socialminister (S) Sjukvården är som bekant beroende av blodgivare eftersom det blod vi behöver enbart kan produceras av oss människor. Svenska blodgivare ger omkring 500 000 påsar blod , där varje påse rymmer , en siffra som kan tyckas vara hög men som inte räcker på långa vägar för sjukvården . I flera länder arbetar man aktivt för att människor ska lämna blod, och det har visat sig framgångsrikt. I kommer så kallade blodbussar till landets skolor för att friska elever ska få chansen att lämna blod och på så sätt göra en god gärning genom att rädda liv. Den sortens kampanjer har visat sig vara mycket framgångsrika, och ersättningen består ofta bara av ett glas juice eller kanske en kaka. I ser vi ibland blodbussar uppställda på olika platser, men ansträngningarna för att få in mer blod får ändå anses vara ganska svaga, inte minst vid en internationell jämförelse. Med anledning av ovanstående önskas socialminister svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern tar initiativ för att öka tillgången till blod i , och i så fall hur?
fr · H7112136 · 2020-09-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:2136 Krav på ursprungsmärkning hos restauranger av (SD) till Statsrådet (S) I många avseenden är ett föredöme avseende såväl konsumenträtt som djurvälfärd. Som konsumenter är vi vana vid att kunna ta reda på såväl innehåll som bakgrund för den mat vi köper i butiken. Kött, ägg, fisk och ett antal andra livsmedel som exempelvis frukt och grönsaker ska enligt reglerna alltid märkas med ursprung. Tack vare den möjligheten gör svenska konsumenter också medvetna val, baserat på olika faktorer, vilket leder till att producenterna tar hänsyn till detta för att maximera kundkretsen. Så är dock inte fallet vid restaurangbesök. Att rätten att få reda på var exempelvis köttet vi äter på en restaurang kommer ifrån inte garanteras är inte bara problematiskt för svenska konsumenter. Det är även problematiskt för de djur som far illa till följd av att en krögare kan tjäna stora pengar på att servera utländskt kött, som ofta producerats på ett sätt som inte skulle ha varit lagligt i . Svenska animaliska produkter har därför kommit att få ett starkt varumärke. har en förhållandevis låg antibiotikaanvändning, förhållandevis lite besprutning, förhållandevis goda arbetsvillkor, kontrollen över produktionen är förhållandevis god och djuren behandlas förhållandevis väl tack vare våra djurskyddsregler. Dessutom är risken att maten fraktats onödigt långt betydligt lägre när man som konsument väljer inhemska varor. Det starka varumärket gör inte bara att producenter får en sund inställning till sin produkt, utan gör även att vår svenska landsbygd kan verka tack vare tilltron från svenska konsumenter. Restaurangbranschen i har vid ett antal tillfällen sagt sig vara villig att på frivillig basis börja redovisa ursprungsland rörande kött och fisk. Till skillnad från vårt östra grannland har inte mycket skett i , varför åtgärder från politiken är nödvändiga, och mot bakgrund av det avtal som slutits mellan regeringen och samarbetspartierna kunde man ha förväntat sig att en så enkel åtgärd skulle ske betydligt snabbare. Mot bakgrund av detta önskas statsrådet svara på följande fråga: Varför har inte statsrådet och regeringen lanserat krav på att ursprungsmärkning av animaliska produkter även ska gälla restauranger, kaféer och all annan näringsverksamhet, och när kan vi förvänta oss ett sådant krav?
fr · H7112137 · 2020-09-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:2137 Förbud mot kemiska stridsmedel av (M) till Försvarsminister (S) Tyska myndigheter har fastslagit att den ryske oppositionsledaren förgiftats med hjälp av ett nervstridsmedel tillhörande novitjokgruppen. Ett gift utvecklat i och klassat som ett kemiskt stridsmedel. Vid en attack i i användes en likartad substans. Kemiska stridsmedel är avskyvärda, och en stark internationell opinion har resulterat i konventioner och förbud. Begränsningar som även åligger . Det är viktigt att det globala arbetet mot dessa vapen fortsätter och att länder axlar sitt ansvar. Regeringen har tidigare engagerat sig för ett kärnvapenförbud. I fallet med kemiska stridsmedel finns redan överenskommelser, och det är viktigt att de efterlevs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Hur arbetar ministern för att se till att andra länder axlar sitt ansvar för att efterleva förbudet mot kemiska stridsmedel när det är uppenbart att både innehar, och som attacken i visar, är villigt att använda novitjok?
fr · H7112138 · 2020-09-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:2138 Skrivelsen om internationella militära samarbeten av (M) till Försvarsminister (S) meddelade regeringen att det kommer att läggas en särskild skrivelse på bord om internationella militära samarbeten, med fokus på , och . Från oppositionens sida hälsades detta välkommet. Det är viktigt att synliggöra detta, inte minst för att både allmänhet och beslutsfattare fullt ut ska förstå att samarbeten medför konsekvenser. Det är viktigt och värdefullt att regeringen på detta sätt återkommer till med en genomarbetad text som sedan kan behandlas och debatteras i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Finns det en tidtabell att presentera för arbetet med den särskilda skrivelse om internationella militära samarbeten som regeringen utlovade att lägga på bord ?
fr · H7112140 · 2020-09-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:2140 Straffrabatt för utvisningsdömda av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Många utländska medborgare begår grova brott i . Det kan handla om grova våldsbrott och grova sexualbrott, och en del av dessa brottslingar döms till fängelse och utvisning. Fängelsetiden reduceras enligt praxis med 10–vid utvisningsdom, oavsett misstanke om att utvisningen aldrig kommer att verkställas. Det skulle kunna innebära att utländska medborgare får kortare straff än svenska medborgare för liknande brott. Detta togs upp i programmet I lagens namn i . Där framkommer att har över 600 utvisningsdömda inte utvisats av olika anledningar. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att se över rubriceringen av reducerade straff för utvisningsdömda för att inte ge en skev fördelning av straff beroende på utvisningsdom eller inte?
fr · H7112141 · 2020-09-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:2141 Internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn av (M) till Statsrådet (S) Många barn och ungdomar utsätts för olika sexuella övergrepp på internet. Pedofiler utnyttjar barnens utsatthet å det grövsta. Pandemins långsiktiga konsekvenser för brottsutveckling och samhällsordning. I rapporten tas det upp hur pandemin bedöms påverka brottsligheten i på både kort och lång sikt. När det gäller internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn noteras i rapporten ingen markant ökning av anmälningar. har aktiviteten på forum för personer med sexuellt intresse för barn ökat. Antalet ip-adresser som tillgängliggjort denna typ av material har dessutom ökat. Pandemin gör att barn spenderar mer av sin tid på internet, och därmed ökar risken för internetrelaterade sexuella övergrepp. På grund av ett stort mörkertal och risk att barn och ungdomar inte berättar väntas det ta att utvärdera pandemins konsekvenser för internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn. I rapporten skriver följande: ”Även utan covid-19 utsätts barn och ungdomar för internetrelaterade sexuella övergrepp i en omfattning som är större än vad kan hantera. Ett utdraget scenario med bortfall av polistjänstemän kommer också att bidra till en negativ brottsutveckling inom internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att agera så att ges rätt verktyg för att hantera internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn?
fr · H7112142 · 2020-09-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:2142 Hatbrott mot svenskar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har rån mot unga personer ökat kraftigt. Ofta är även gärningsmännen unga. Rånen har blivit mycket råare ; det räcker inte längre att råna, utan brottsoffret förnedras också. Rånoffren blir urinerade på, de blir våldtagna, misshandlade med mera. I medier har det framkommit att det är vanligt att dessa rånare har utländsk bakgrund och att rånoffren inte har det. Rånoffren har berättat att rånarna skrattar och kallar dem för ”jävla fega ” och liknande, och det framkommer att rånoffren utsatts på grund av att de är svenskar. har konstaterat att personer med utländsk bakgrund är överrepresenterade som gärningsmän vid våldsbrott. Att utsättas för brott på detta sätt är ett hatbrott. Det har dock framkommit att rättsväsendet sällan driver brott mot svenskar som hatbrott. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta åtgärder så att fler av dessa brott rubriceras som hatbrott?
fr · H7112143 · 2020-09-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:2143 Bristande integration och gängkriminalitet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Gängkriminaliteten har nått förskräckliga höjder. Mord och mordförsök med skjutvapen sker i princip . Likaså grova våldsbrott med knivar. Sexualbrotten ökar dramatiskt. Poliser behöver eskorteras av poliser på hemvägen. Hemtjänstpersonal behöver vaktbevakning. Gängkriminella sätter upp vägspärrar, uppmanar människor att stanna hemma och inte vistas ute. Människor är rädda och vågar inte gå ut. Gängkriminella har tagit över, och jag känner inte längre igen . Utvecklingen är hemsk, orden räcker inte till. Kriminella ska inte få styra och bestämma över laglydiga människor, vilket de gör i många utsatta områden . har regeringen, med justitieminister i spetsen, sagt att gängen ska krossas. Regeringen har också påstått att utvecklingen går åt rätt håll, men verkligheten visar annat. publicerade en artikelserie om dömda gängmedlemmar. I studien ingick 192 gängmedlemmar; av dessa var födda utomlands, hade två föräldrar som var födda utomlands och minst en förälder som var född utomlands. Det finns även andra studier som visar liknande. Slutsatsen är att det finns en koppling mellan integrationsmisslyckande, invandring och brottslighet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av sambandet mellan den stora migrationen, den bristfälliga integrationen och den allvarliga gängkriminaliteten?
fr · H7112144 · 2020-09-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:2144 Väntetid för att få tillstånd för kamerabevakning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) vill öka möjligheterna till kamerabevakning i kommuner och regioner genom slopad tillståndsplikt för dessa aktörer att sätta upp kameror. Den slopade tillståndsplikt för kamerabevakning för bland annat polisen som trädde i kraft är välkommen men inte tillräcklig. Regeringen har själv beskrivit kamerabevakning som effektiv i brottsutredande syfte men även att det kan ha förebyggande effekter på till exempel narkotikabrottsligheten vid allmänna platser som torg och parker. Kamerabevakning kan också leda till ökad trygghet och få fler människor att vistas på offentliga platser. Handläggningstiden hos Datainspektionen för att få tillstånd för kamerabevakning är lång. I vanliga fall är den runt men måste kommuner vänta upp på ett beslut. Det är inte rimligt att det ska ta så att fatta beslut i så pass viktiga frågor för tryggheten runt om i . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att korta ned handläggningstiden för kameratillstånd för kommuner och regioner?
fr · H8111 · 2020-09-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1 Småföretagares bokförings- och deklarationsmöjligheter av (SD) till Finansminister (S) Fyra av fem nya jobb kommer från småföretagen. Från de allra minsta företagen till de absolut största har det börjat med en idé som till slut blev verklighet som följd av att en eller flera personer trodde på något så mycket att de avdelade tid och ork för sitt nya projekt. I många fall handlar det om hårt slit, stora privata uppoffringar såväl socialt som ekonomiskt och naturligtvis tålamod för att få ett företag på fötter. Det har inneburit att man ihärdigt planerat för att skapa något, som sedan kommit att bidra till samhället genom sysselsättning och ökade skatteintäkter utöver eventuella produkter eller tjänster som varit eftertraktade. De som försöker med detta förtjänar en eloge men också tacksamhet eftersom det är dessa som bygger . Det minsta vi från politikens sida då kan göra är att underlätta för dem och göra det enklare för fler att våga göra verklighet av sina idéer. Ett av de stora stressmomenten som enskild näringsidkare eller småföretagare är processen kring bokföringen och deklarationen. Oavsett hur väl det går för företaget eller hur duktig och driven företagaren är kan många hålla med om detta som ett mycket jobbigt avsnitt av det annars mycket spännande bygget av ett livsverk. Det enklaste är i många fall att anlita ett externt företag som sköter bokföringen och kanske även deklarationen när det är dags. Problemet med detta är att många småföretagare lever på knappa resurser och inte har så mycket att röra sig med. Eftersom de dessutom ansvarar för att allt i slutändan är korrekt är det extra viktigt att de ser över arbetet när det är klart. För småföretagare som själva har hand om dessa delar borde det rimligtvis finnas en möjlighet att syssla med bokföring som per automatik sköter deklarationen när det är dags. Inte minst mot bakgrund av att många småföretagare haft det svårt under coronapandemin finns det skäl att underlätta ytterligare för dem. Finansminister önskas därför svara på följande: Kan ministern tänka sig att se över möjligheten till en synkroniserad eller integrerad bokföringstjänst för småföretagare där deklarationen sker per automatik baserat på bokföringen, eller kan vi förvänta oss andra åtgärder i syfte att förenkla småföretagares bokförings- och deklarationsmöjligheter?
fr · H81110 · 2020-09-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:10 och plastavfall av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Den internationella polisorganisationen har publicerat en skrämmande rapport om omfattande illegal handel med plastavfall. Rapporten sträcker sig till och visar att och fortsätter exportera plastavfall till tillväxtländer i som dessvärre inte hanterar avfallet på ett tillfredsställande och miljösäkert sätt. I stället dumpas och bränns plastavfall som vi nogsamt har källsorterat, och vinsten hamnar i fickorna på de kriminella. Detta måste åtgärdas. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att vi globalt ska komma till rätta med denna miljöförstörande kriminalitet?
fr · H811100 · 2020-09-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:100 Schablonen för timersättning inom assistansersättningen av (KD) till Finansminister (S) När regeringen och samarbetspartierna aviserade budgetnyheterna presenterades uppräkningen av assistansschablonen som en rekordstor höjning. Uppräkningen har varit alldeles för låg jämfört med kollektivavtalade löneökningar. Det är därför positivt att regeringen och samarbetspartierna nu vill satsa på den. Det är något vi kristdemokrater har krävt . Men när man läser budgetpropositionen blir det mer tveksamt om det faktiskt är en så stor satsning i praktiken. På sidan 175 i budgetpropositionen, anges: ”har regeringen beslutat om en höjning av schablonbeloppet . Schablonbeloppet för assistansersättningen blir därmed , en höjning med och .” Det nämns ingenting om den faktiska nivån på timersättningen . Det är därmed oklart om det kommer att ske en procentuell ökning av schablonen respektive . I tabell 6:40 (s. 175) framgår att det är en fast höjning av schablonen med 2021–2023. I samma tabell framgår att man räknar med att den totala kostnaden för assistansersättningen (24 2021; 24 2022 och 24 2023). Detta kan antingen tolkas som att man prognostiserar en mycket kraftig minskning av antalet assistansanvändare eller som en kombination av en sådan minskning och en mycket låg procentuell uppräkning av schablonen. Om det är regeringens avsikt att höja schablonen för timersättningen ena året, för att därefter bibehålla nivån på är det stor risk för att verksamhetens kvalitet urholkas. Vi kristdemokrater menar att det krävs en långsiktigt hållbar finansieringsmodell för assistansersättningen baserat på en indexeringsmodell för att säkerställa att seriösa arbetsgivare med kollektivavtal ska kunna bedriva personlig assistans med kvalitet. Baserat på ovanstående önskar jag fråga finansminister följande: Har ministern och regeringen för avsikt att bibehålla den faktiska nivån på schablonersättningen för assistansersättningen på 315kronor även , eller kommer ministern och regeringen att verka för en procentuell årlig höjning även ?
fr · H811101 · 2020-09-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:101 Placering av oberoende rättigheter av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen har steg för steg arbetat för att stärka arbete med mänskliga rättigheter, inte minst är införandet av lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter, som trädde i kraft , ett exempel på detta viktiga arbete. I samband med de senaste regeringsförklaringarna och den senaste höstbudgeten har regeringen också aviserat att en oberoende rättigheter ska komma till stånd 2021. I samband med detta har det även tydliggjorts att det kommer att ske en bred parlamentarisk förankring gällande lagstiftning och utformning. Ett oberoende rättigheter är viktigt, det är ett sätt att säkerställa att fullföljer sina åtaganden om att leva upp till mänskliga rättigheter. Men institutionen kan också beroende på hur den utformas resultera i att generellt stärka fokuset på mänskliga rättigheter. Att placera den nya oberoende i och i , som dessutom är första MR-stad och där det finns historia, kunskap och expertis på området, hade kunnat ge ännu fler positiva effekter utöver inrättandet av själva institutionen. En viktig del i detta är den akademiska kontexten som med för mänskliga rättigheter och humanitär rätt samt närheten till utgör. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser processen för beslut om placering av institutet ut, och anser ministern att institutet kan bidra till att också lyfta det generella arbetet för att stärka mänskliga rättigheter?
fr · H811102 · 2020-09-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:102 Preems utbyggnad av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) Tillåtlighetsprövningen av bolaget av raffinaderiet i ligger på regeringens bord. Prövningen görs enligt 17 kap. 3 § . Regeringen kan ge tillstånd eller av miljö- och klimatskäl avslå bolagets ansökan. Skulle regeringen bevilja ansökan skulle Preems totala utsläpp öka till , en ökning med . Det skulle i ett penndrag äventyra våra svenska klimatmål liksom vår trovärdighet internationellt i klimatfrågor. Jag hoppas verkligen att regeringen säger nej till Preems utbyggnad. I en interpellationsdebatt i sa energiminister angående när regeringen kommer att fatta sitt beslut att besked kommer att ”ges eller vinter”. I miljö- och klimatministerns interpellationsdebatt om Preems utbyggnad var ministern inte så precis. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern och regeringen att fatta beslut om tillåtlighetsprövningen för Preems utbyggnad eller vintern?
fr · H811103 · 2020-09-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:103 Särbehandling av sjukskrivna vid dag 180 av (M) till Statsrådet (S) Vi har detta år alla levt med en pandemi som inneburit förändringar för väldigt många. Vi har sett en stor smittspridning där många blivit sjuka i covid-19. Många av de personer som blivit allvarligt och/eller långvarigt sjuka rehabiliteras , men det kommer att ta för dessa personer att återgå till arbetsmarknaden. Statsrådet har i en intervju sagt att det kan komma att ske en ändring i den 180-dagarsregel som innebär att alla sjukskrivna ska prövas mot arbetsmarknaden. Statsrådet sa i samma intervju att många som insjuknat i covid-19 fortfarande har symtom efter dag 180, och därför ser regeringen över hur en ändring av 180-dagarsregeln kan göras för dessa personer. Förutom de som insjuknat och sjukskrivits på grund av covid-19 har vi ett ökande antal personer som sjukskrivs med psykiatriska diagnoser. För dessa personer gäller fortfarande 180-dagarsregeln– att de ska prövas mot yrkesspecifika arbeten efter dag 180 oavsett om de har arbetsförmåga eller inte. Min fråga till statsrådet blir därför: Avser statsrådet att gå vidare med förslag om ändring av 180-dagarsregeln som kommer att innebära olika behandling mellan dem som är sjukskrivna av andra diagnoser och dem som är sjukrivna på grund av covid-19?