ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811940 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:940 Konkurrenskraftsutredning för stärkande av åkerinäringen av (M) till Infrastrukturminister (S) fattade beslut om ett tillkännagivande till regeringen angående tillsättandet av en utredning för att skyndsamt stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Regeringen har ännu inte tillsatt denna utredning och har därmed inte genomfört det som trafikutskottet och då fattade beslut om. Min fråga till infrastrukturminister är följande: När kommer ministern och regeringen att följa beslut om att tillsätta en konkurrenskraftsutredning för stärkandet av svensk åkerinäring?
fr · H811941 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:941 Bristande kunskaper i matematik av (M) till Utbildningsminister (S) En ny internationell undersökning visar tydligt att elever har bristande kunskaper i matematik. Ofta är det just bristerna i matematikkunskaper och andra förkunskaper som sedan bidrar till att många hoppar av högre utbildningar. Att kunna räkna och beräkna logiska förutsättningar med hjälp av goda matematikkunskaper är viktigt för att klara såväl utbildningar som livet i övrigt. Att ligger under genomsnittet i EU i matematikkunskaper är långt ifrån acceptabelt. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Vad har ministern gjort eller avser att göra för att vända denna negativa utveckling och se till att våra elever får tillräckliga kunskaper i matematik?
fr · H811942 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:942 Myndigheternas efterlevnad av tidsgränsen vid avverkningsanmälan av (M) till Statsrådet (S) Så här står det på hemsida: ”Som skogsägare är du skyldig att anmäla avverkning till senast avverkningen påbörjas om området är . är den tid vi på behöver för att kontrollera att reglerna i lagstiftningen följs och om det finns något som behöver skyddas inom området.” ”Om du inte hör något från oss kan du börja avverka efter det att vi har fått din anmälan. Om alla uppgifter inte finns med i din anmälan kan du behöva komplettera den innan sexveckorsperioden börjar räknas.” Detta är en tydlig regel och ska självklart följas av och andra myndigheter som kan bli inblandade. är , och inom borde samhället med god marginal kunna vara klar med sin bedömning. Trots detta är det många skogsägare som drabbas av att tiden för godkännande för avverkningen blir längre än , vilket är helt orimligt. Det finns också fall som har tagit uppemot och där två statliga myndigheter, och , inte har kommit överens om vad skogsägaren får göra. Om det uppstår problem mellan två myndigheter i är det ju knappast rimligt att det är skogsägaren som ska hamna i kläm och drabbas av otydliga besked. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att gränsen vid avverkningsanmälan verkligen efterlevs av myndigheter?
fr · H811943 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:943 Det planerade stationsläget vid av (M) till Infrastrukturminister (S) En av tankarna med ny sträckning och moderniseringen av järnvägsförbindelsen mellan och var att få en järnvägsanslutning till flygplats. Uppseendeväckande uppgifter har kommit om att avser att stryka detta stationsläge, vilket skulle medföra att man inte kan ta tåget till växande flygplats från regionens två största städer. Det vore en stor förlust både för resandeunderlaget och miljön. Jag undrar därför hur regeringens direktiv ser ut till myndigheten . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Har ministern och regeringen gett i uppdrag eller sanktionerat att man stryker stationsläget vid flygplats och om inte om inte, kan ministern garantera att detta för helt avgörande stationsläge kommer att finnas med i det slutliga beslutet?
fr · H811944 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:944 Höjda skatter i kommuner och regioner av (SD) till Finansminister (S) kommuner och regioner har fått alltmer ansträngd ekonomi. Det har skett särskilt mot bakgrund av att staten lämnat över ansvaret för att ta hand om stora volymer nyanlända migranter. För att hantera situationen har staten skjutit till mer pengar till kommunsektorn. varnar nu ekonomer på organisationen och Regioner för att de pengar som har erhållits av kommunerna ändå inte kommer att räcka. Som lök på laxen har dessutom vissa kommuner mycket höga kommunalskattesatser. Redan nu dras uppåt 35–per varje intjänad hundralapp från vanliga löntagares helt normala inkomster. Det är skattesatser som dessutom med stor sannolikhet ser ut att behöva höjas ytterligare om inte en tydlig förändring kommer till stånd. Även om kommunerna skulle utöka sina nedskärningar av utgifterna och den politiska prioriteringen fick mer sans och balans är risken stor att vissa kommuner får höja kommunalskattesatsen till nivåer uppåt per hundralapp. Min fråga till finansminister blir därför följande: Hur ser finansministern på den ekonomiska situationen i kommunsektorn ur ett skatteperspektiv, och anser ministern att det finns någon smärtgräns för hur hög kommunalskatt en vanlig löntagare rimligen kan betala, eller avser ministern att vidta några åtgärder?
fr · H811945 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:945 Åtgärder för att nå miljömålen av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Enligt framstående miljöforskare har den svenska samhällsekonomin fördubblats . Många kan utifrån den utvecklingen tro att det borde ha lett till ökade koldioxidutsläpp. I verkligheten har koldioxidutsläppen i stället minskat . Aluminiumförbrukningen har minskat med i läskburkar. är det 1,2 miljoner fler bilar på de svenska vägarna; har utsläppen från bilarna minskat . Vi vet också att är en stor bov när det gäller utsläppen, men enligt forskningen är det av de varor vi köper som kommer från , medan av dem kommer från , som är betydligt bättre i fråga om utsläpp. På område efter område tycks vi ha en skev bild av verkligheten; vi borde i stället bli positivt överraskade av miljöutvecklingen. Min fråga till miljö- och klimatminister är: Är det ministerns ställningstagande att miljöbeskattningen är viktig i för att nå miljömålen, eller kan vi framöver förvänta oss andra typer av åtgärder för att nå klimatmålen?
fr · H811946 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:946 Skydd av djur i människans tjänst av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Många djur finns i samhällets tjänst. Det gäller exempelvis polishästar och hundar inom polis, tull och försvar. Efter en lagändring relativt har djur i polisens tjänst fått ett starkare skydd. Det är mycket bra. Djur är aldrig att jämföra med döda ting. Den tiden är förbi då vi trodde att djur saknar känslor eller inte kan känna smärta. Dock kvarstår djur som verkar i andra delar av samhället. De borde också få detta skydd. Det gäller till exempel hundar som gör samhällsviktiga uppdrag som väktarhundar, tullhundar och militärhundar. När konfrontation där uppstår och djur skadas med flit så räknas det som att gå på en pryl. Det saknas incitament att bete sig väl mot djuren, och risken blir förhöjd för djuren att råka illa ut när de gör vad de kan för att bistå oss människor. När vi använder djuren är vi också skyldiga att göra det vi kan för att skydda dem, oavsett var i samhället de hjälper oss. Jag har förstått att det i utredningen förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor eventuellt finns ett utrymme för frågan, och därefter möjligen skarpa förslag. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att agera för att fler djur i människans tjänst får ett skarpare skydd i lagen?
fr · H811947 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:947 Målet för sjukpenningtalet av (M) till Statsrådet (S) är ett sätt för regeringen att styra verksamheten hos en myndighet med olika mål. I regleringsbrevet till för skriver regeringen bland annat att målet med sjukförsäkringen är att sjukpenningtalet ska minska och att skillnaden i sjukpenningtal ska minska mellan män och kvinnor. fanns ett mål om i genomsnitt, som togs bort efter kritik. Statistiken visar att många fler har förlorat sin sjukpenning eftersom inte längre godkänner deras sjukskrivning. Detta har också rapporterats av Inspektionen för socialförsäkringen, ISF. Många av dessa är människor med någon form av stressrelaterade psykiska diagnoser, såsom utmattningssyndrom, som sällan blir återställda . Ett av de två undantag som finns för att få fortsatt sjukskrivning gäller för tydliga diagnoser med en klar plan för rehabilitering och återgång till arbete , vilket sällan gäller just stressrelaterade diagnoser. Särskilt kvinnor har dessa diagnoser och riskerar därmed att bli av med sjukpenningen, och det rapporteras att många till slut tvingas till tjänstledighet utan lön eller till uppsägning då de på grund av sin sjukdom inte kan arbeta så som kräver. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ändra i regeringens eget mål med minskat sjukpenningtal, vilket slår hårt mot kvinnor?
fr · H811948 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:948 Företagare och föräldraförsäkringen av (M) till Statsrådet (S) En halv miljon svenska driver företag och finansierar därmed stora delar av socialförsäkringen. Men två av fem företagare med barn i spädbarnsålder har inte varit föräldralediga alls på grund av ett krångligt regelverk. Regelverket är så pass krångligt att det tvingar företagande föräldrar att välja mellan sitt företagande och sitt föräldraskap. Dagens föräldraförsäkring är därför både orättvis och ojämlik, men skattepengarna som betalas in är jämlikt fördelade på varje lön. I en återstart av efter pandemin behöver fler företagare, inte färre. Och företagare ska inte behöva välja mellan sitt företag och att bilda familj. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för föräldrar som även är företagare?
fr · H811949 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:949 nedskräpning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Nedskräpning skapar otrygghet i stadsmiljön och människors närområden, påverkar djurlivet negativt och förgiftar haven. Nästan all nedskräpning är förbjuden. Dock är det i praktiken mer eller mindre fritt fram att slänga småskräp, till exempel fimpar, snus och tuggummi var som helst. Det heter ”ringa nedskräpning”, är inte straffbart och innebär inga påföljder. För att dömas till böter för att ha skräpat ned krävs det att man kastat större saker. Det kan exempelvis handla om ölburkar, engångsgrillar och glas. För vissa allvarliga fall av nedskräpning kan dessutom fängelse utdömas. stod småskräpet i form av cigaretter och snus för av all nedskräpning i stadsmiljön. Skräpet hamnar ofta i dagvattenbrunnar och rinner vidare ut i havet. Cigaretterna innehåller farliga ämnen som sprids i naturen och även plast som tar mycket att bryta ned. För att ytterligare minska nedskräpningen i syfte att nå positiva effekter för såväl människor som miljö skulle troligen någon form av sanktion även för denna nedskräpning vara verkningsfull. Min fråga till justitie- och migrationsminister lyder därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska den ringa nedskräpningen?
fr · H811950 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:950 Smittspridning och Systembolagets öppettider av (M) till Socialminister (S) Smittspridningen av coronaviruset ökar dramatiskt på sina håll i vilket innebär att delar av landet är i ett allvarligt läge. invånare uppmanas i skärpta toner av regering och experter att göra så mycket som möjligt för att minska smittspridningen. Ett sätt att minska smittspridningen är att handeln breddar sina öppettider, vilket gör det möjligt för människor att sprida sina inköp över större delar av dygnet. En breddning innebär att butiker öppnar tidigare än nu och stänger dem senare och har öppet över dygnet. Systembolaget som monopoldetaljist av alkoholförsäljningen borde ha ett särskilt ansvar även inom detta område under den just nu pågående allvarliga coronapandemin. Den väntande julhelgen innebär omfattande inköp av råvaror till det traditionella julfirandet, vilket omfattar även de produkter som Systembolaget har ensamrätt till försäljning av. En åtgärd som Systembolaget skulle kunna vidta för att minska risken för smittspridning är att bredda sina öppettider för att sprida försäljningen och på så sätt minska kund per ytenhet i syfte att göra det möjligt för kunderna att hålla coronasäkra avstånd. En tanke skulle kunna vara att Systembolagets butiker under pandemin har samma öppettider som övrig handel i butikerna i samma område där Systembolagets butiker är placerade. Systembolaget har själva helt uppenbart identifierat det snart kommande problemet och vädjar till kunderna i annonskampanjer i bland annat dagspressen med rubriken ”Kan vi hjälpas åt i jul?” Sedan följer texten: ”Tillsammans gör vi ditt besök så tryggt som möjligt. Bestäm i förväg vad du ska handla, välj när färre besöker oss och kom ensam till butiken. Så minskar vi köer och smittspridning.” Min fråga till socialminister lyder därför: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att Systembolaget ska kunna bredda sina öppettider för att ytterligare minska risken för smittspridning?
fr · H811951 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:951 Företagare och familjeveckan av (M) till Statsrådet (S) Mitt under brinnande pandemi, när Företagssverige flaggar för att våren kommer att kantas av uppsägningar och konkurser, kommer regeringen med förslaget att införa en ny förmån för föräldrar i socialförsäkringsbalken: Familjedagspenning, i dagligt tal kallat familjeveckan. Det är naturligtvis mycket värt för föräldrar med barn i åldrarna 4–att kunna vara lediga på lov och helgdagar, men i det här läget blir det på bekostnad av skattemedel som skulle kunna användas till mer angelägna verksamheter. När behöver fler arbetade timmar för att finansiera skola, vård och rättsväsen, aviserar regeringen i stället ett förslag som tar fullt friska och arbetsföra människor ur arbete för att kunna ta sig en extra semestervecka. Därtill blir det på bekostnad av företagare som belastas med ökade kostnader, ökade planeringssvårigheter och en ökad kompetensbrist. Och detta i coronavirusets kölvatten där företagare redan är hårt prövade och många är oroliga för företagets fortlevnad och sina anställdas arbetstillfällen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för företagare och företag när det uppstår kompetensbrist i företaget med anledning av familjeveckan?
fr · H811952 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:952 Asylansökan på falska grunder av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Vi kan i medier ta del om hur ukrainska företag säljer jobbresor till . Men vid ankomst skjutsar de sina kunder till , uppmanar dem att söka asyl och ger dem en bra asylberättelse. Dessa personer får mat och husrum på ett boende, och de har rätt att arbeta i då deras asylansökan behandlas. Om asylansökan avslås, vilket oftast sker när man kommer från , gör många av dessa ett så kallat spårbyte och ansöker om arbetskraftsinvandring. Med andra ord kan asyl, även på falska premisser, bli en språngbräda in i . har polisanmält företaget, men detta har lagts ned. har förslag om förbud att stoppa spårbyten. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder som förhindrar att människor som uppenbarligen saknar asylskäl utnyttjar rätten till asyl för att senare, via spårbyte, stanna kvar i och arbeta?
fr · H811953 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:953 Stöd till svenska företag vid brexit av (SD) till Statsrådet (S) Förhandlingar mellan och gällande brexit pågår, och avtalsläget är oklart in i det sista. är en av mest betydande handelspartner, gällande både export och import. Många svenska företag är beroende av att göra affärer med , och en oro finns bland dessa över vad brexit kan få för konsekvenser för verksamheterna. En avtalslös brexit efterfrågas naturligtvis inte av näringslivet, men osäkerheten är stor även om ett avtal skulle komma på plats då dess innehåll är långt ifrån glasklart. som förhandlingar pågår plågas många av de berörda företagen med effekterna av covidpandemin. Givet den utmanande miljö dessa företag verkar i och de oklara framtidsutsikterna menar jag att det är angeläget att regeringen gör allt som står i dess makt för att förbereda svenska företag på efterdyningarna av brexit. Detta oavsett utgång av de nu pågående förhandlingarna, eftersom behovet av goda relationer mellan våra båda länder förblir oförändrat. Det inbegriper förstås också en fortsatt välfungerande handelsrelation. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit, och ämnar vidta, för att underlätta för det svenska näringslivet inför förestående brexit?
fr · H811954 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:954 Ökade kostnader för kollektivtrafiken av (M) till Infrastrukturminister (S) Under pandemin har svensk kollektivtrafik uppmanats att hålla igång som vanligt och gärna lite mer för att minska smittspridningen på bussar och tåg. I har det till och med körts fler bussar än vanligt för att minska trängseln och bidra till rekommendationer att minska smittspridningen i länet. Regeringen har lovat att täcka upp kommunernas och regionernas extra kostnader med anledning av pandemin. Kollektivtrafiken har fått 3 miljarder extra för att täcka minskade biljettintäkter. fick ett tillskott på 2 miljarder för ; pengarna räckte för att täcka underskottet . räknar Region med att de minskade intäkterna uppgår till 56 miljoner, vilket regeringens utlovade pengar inte täcker. har regeringen budgeterat 2 miljarder för att täcka kommande inkomstbortfall för biljetter. Det är mindre pengar än vad som räckte . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer kollektivtrafiken i att få de utlovade pengarna för att täcka minskade biljettintäkter?
fr · H811955 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:955 Taxonomiförslagets effekter för svensk industri av (M) till Statsrådet (MP) På frågestunden sa statsrådet att ”vi ska vara glada över att det nu kommer en grön taxonomi på EU-nivå”. Statsrådet sa vidare att ”det finns också en bred referensgrupp med representanter för många olika delar av näringslivet”. Med anledning av detta går inte bilden om taxonomi ihop då energi- och industriföreträdare i en artikel i med rubriken ”Nya EU-regler hot mot vår energiförsörjning” säger sig stå väldigt ensamma när de står upp för svenska samhällskritiska intressen i . Författarna, vd, chef för elproduktion och Uniper vd, tar upp det av presenterade förslaget om taxonomi. De beskriver en helt annan bild än den som statsrådet gav uttryck för under frågestunden. De menar att taxonomiförslaget kommer att få skadliga konsekvenser för vidkommande i fråga om vattenkraft och kärnkraft och förmodligen också för bioenergi. Det handlar om krav som är mer långtgående än vad som redan krävs enligt det redan befintliga . I artikeln beskrivs hur kraven kommer att vara olyckliga för vattenreglering som i ett genomförande skulle innebära att vattenkraftens förmåga att balansera kraftsystem skulle minska. Det i sin tur skulle minska mängden vind- och solkraft som kan integreras i kraftsystemet. Kärnkraften, som är fossilfri och hållbar i omhändertagande av sitt eget avfall, ska med taxonomiförordningen klassas som ohållbar. Dessutom ska den behandlas separat i en egen lagstiftning. Det skrivs om påtryckningar och att det innebär att det inte blir en objektiv och teknikneutral bedömning. redovisas i artikeln att vatten- och kärnkraft stod för av svensk elproduktion. Det är en förödande läsning om vad som är på väg att ske för som land. Lagstiftningen om taxonomin är inne i ett slutskede för beslut, men det ligger fortfarande avgörande detaljer på bordet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vidtar statsrådet några åtgärder med anledning av det allvarliga läge för svenskt vidkommande som påtalas från industriföreträdare om de samhällskritiska intressena?
fr · H811956 · 2020-12-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:956 Vårdpersonalen av Kopparklint (M) till Socialminister (S) ställde jag i en interpellationsdebatt frågor till statsrådet kring beredskap gällande potentiella smittor och vaccinationsstrategier. Statsrådet uttryckte att beredskap var god och att det inte fanns något att anmärka på. Det visade sig dock vara fullständigt fel med tanke på de brister som visat sig ha under covid-19-pandemin, där flera tusen människor dött till följd av smittan. Människor fortsätter dessutom att dö och smittas på grund av den snabba smittspridningen, som regeringen ytterst har ansvar för. Regeringen vidtog nämligen inte tillräckliga åtgärder utan snarare släppte på restriktionerna i då smittspridningsläget var som värst. I en artikel i hävdar statsministern att landets regioner bär ansvaret för att gamla människor på äldreboenden inte har fått den vård de har rätt till under pågående pandemi och att det inte råder någon tvekan om att så är fallet. I den svåra tid vi befinner oss i behöver en stark ledning som är tydlig, ansvarsfull och handlingskraftig. Då är det inte klädsamt att regeringen skyller ifrån sig och letar efter syndabockar som exempelvis läkare, läkarbolag och annan vård- och omsorgspersonal som dygnet runt sedan pandemin utbröt har kämpat för att rädda liv. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ämnar ministern verka för att säkerställa att människor inom dessa yrkesgrupper stannar kvar i sina yrken?
fr · H811957 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:957 Studielån för studier på folkhögskolor av (M) till Utbildningsminister (S) Många som studerar på våra folkhögskolor har sökt denna typ av utbildning eftersom man behöver arbeta i en miljö där lärarledda lektioner i klassrum dominerar. Diskussioner i klassrum och lärarstöd är för många grunden för att man faktiskt sökt denna studieform och en förutsättning för att lyckas med sina studier. Att som under covid-19-pandemin tvingas ha lektioner enbart via distans är för många inte ett alternativ. Stängningen av våra folkhögskolor till följd av pandemin har därför varit förödande för dessa elevers studier. Många hoppar av studierna tills folkhögskolan öppnar igen. Men dilemmat kvarstår att man har tagit studielån man egentligen inte har kunnat studera på det sätt man avsett – studielån som ska betalas tillbaka av studenter och som gör att man kanske inte vågar ta mer studielån av rädsla för att inte kunna betala tillbaka eller för att hamna i en skuldfälla. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att minska de studielån som tagits för utbildning på våra folkhögskolor, där studierna bygger på klassrumsundervisning och där denna sorts undervisning ställts in till följd av pandemin?