ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811250 · 2020-10-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:250 Upprätthållandet av intervallet 170-270 vargar av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Förra vinterns inventeringar visade att det fanns ungefär 365 vargar i . har det fötts ett stort antal valpar. Stammen just nu torde ha därför ha passerat 400 vargar. Av dessa medges endast jakt på 24 vargar. beslutade fyra län i att medge licensjakt på sammanlagt 24 vargar 2021. De län som får jaga är , , och . bestämde att vi ska ha minst 170–270 vargar i för att uppfylla EU-direktivets krav om gynnsam bevarandestatus. Intervallet byggde på den vetenskapliga analysen av minsta livskraftiga population, 100 vargar, som låtit forskarna ta fram. EU:s art- och habitatdirektivet ställer högre krav än så, därför landade på ett högre intervall. Mindre än såg nuvarande regering till att via uppdrag till höja miniminivån till 300 vargar. ligger alltså miniminivån högre än minsta livskraftiga nivå. Trots att beslutade att koncentrationen av varg i mitt hemlän skulle minska finns det lika många vargrevir som när beslutet togs. Att beslut inte omsätts i praktisk förvaltning hotar tilltron till politikens förmåga att hantera komplexa och kontroversiella frågor, som den om vargen. För alla de människor som känner oro för sina barn eller för sina tamdjur är den stora vargstammen ett stort problem. Så också för jägarna som förlorar jakttillfällen och vars hundar riskerar att dödas av varg. Det är också svårt att få skyddsjakt, Länsstyrelserna hänvisar i sina avslag till närmare tumregler. Inte ens när tamdjur dödas eller vargar uppträder oskyggt i bebyggelse beviljas skyddsjakt. Mot bakgrund av att några få mellansvenska län fortfarande får bära hela ansvaret för vargstammen måste regeringen uppdra åt att utgå från det har beslutat. Trygghet för människor ska alltid sättas i första rummet, och under rådande omständigheter med en mer förtätande vargpopulation i landet ska referensvärdet snarare ligga i det nedre spannet om 170 individer, som är en bra bit över den minsta livskraftiga vargpopulationen. måste regeringen uppdra åt att se över kriterierna för skyddsjakt så att de anpassas till dagens vargstam och noggrant väger in behov och problembild. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet verka för att regeringen ska vidmakthålla beslut att utgå från intervallet 170–270 vargar?
fr · H811251 · 2020-10-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:251 Förändringar i planering av infrastruktur av (M) till Infrastrukturminister (S) Under coronapandemin som fortfarande pågår har mycket förändrats. Hela vårt levnadssätt har förändrats, och vi vet inte hur länge detta kommer att pågå. Vårt arbetsliv, vårt sätt att umgås, vårt sätt att semestra och därmed vårt sätt att resa har radikalt förändrats, eller rättare sagt inskränkts. Vi uppmanas att vara restriktiva med att umgås med andra, inte resa i onödan och verkligen tänka efter om semesterresan bör göras. Allt detta gör att hela vårt sätt att använda infrastruktur ser annorlunda ut. Vi reser mer med bil än kollektivtrafik mot vad vi brukar göra och vi använder flyget bara då vi absolut måste. pågår en diskussion om att lägga ned utifrån denna förändring, som om förändringen inte bara skulle vara temporär utan permanent. Alla infrastruktursatsningar är långsiktiga, och därmed måste också planeringen vara långsiktig. Hur behovet av transporter ser ut efter coronapandemin är svårt att sia om, varför jag ställer denna fråga. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att se över de förändringar som skett inom transportsektorn till följd av coronapandemin i syfte att förändra investeringar utifrån de nya förutsättningarna?
fr · H811252 · 2020-10-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:252 Stödinsatser till kommunerna vid valet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) En nyhet i valet till 2019 var att det skulle ordnas en avskärmad plats för valsedlar i anslutning till, eller i, val- och röstningslokaler för att väljarna skulle kunna ta valsedlar utan insyn från andra och därmed stärka valhemligheten. Nyheten ställde stora krav på kommunernas förberedelser inför valet, till exempel vilka lokaler som skulle användas som röstmottagningsställen och hur avskärmningen skulle utformas. I enkätsvar till (Erfarenheter från Europaparlamentsvalet ) kan man se att många kommuner anser att det har fungerat bra vid EU-valet men uttrycker att de är bekymrade inför de kommande allmänna valen 2022. Då ska tre val genomföras , vilket innebär både fler valsedelställ och mycket större mängd valsedlar. Det kommer även att vara ett betydligt högre valdeltagande jämfört med EU-valet, i vissa valdistrikt mer än det dubbla antalet röstande, vilket kommer att leda till många och långa köer. Fler valsedelställ tar större plats i lokalerna, och ett flertal lokaler kan behöva bytas ut av utrymmesskäl. Detta är problematiskt eftersom kommunerna har rapporterat om problem med att hitta funktionella lokaler som uppfyller krav på utrymme och tillgänglighet. Många kommuner ser dessutom ett behov av flera stationer med valsedelställ för att minska köerna, och då är utrymmet i lokalerna den största utmaningen. Då varken eller länsstyrelserna har rådighet över tillgången till lämpliga lokaler och kommunerna som ska ombesörja denna tillgång kanske inte alltid mäktar med kan det finnas skäl för regeringen att förbereda eventuella stödinsatser. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern och regeringen någon plan för hur en eventuell stödinsats skulle kunna utformas?
fr · H811253 · 2020-10-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:253 Prioriteringsordning vid vaccinering mot covid-19 av (V) till Socialminister (S) Vaccin mot covid-19 är det många som längtar efter. Vi har ingen kunskap om vilket vaccin som kommer först ut. Heller ingen exakt tidsplan. Däremot finns det en tydlig prioriteringsordning som anger vilka grupper som ska få vaccinet först. Denna prioriteringsordning måste följas fullt ut. I fråga om effekter i hälso- och sjukvårdssystemet som uppstår till följd av etablering av olika aktörer inom regionerna behöver regionerna säkerställa att både ersättningsprinciper och uppdragsbeskrivningarna till utföraren innehåller de krav som påverkar vårdens jämlikhet och kostnader. När det gäller regeringens insatser för hälso- och sjukvården är målet att vården ska vara jämlik och av hög kvalitet och ges efter behov. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att säkerställa att privata sjukvårdsmottagningar inte kan vaccinera sina kunder först och att de med privat sjukförsäkring inte ska få tillgång till vaccinet före de prioriterade grupperna?
fr · H811254 · 2020-10-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:254 i WHO av (SD) till Utrikesminister (S) Än ser vi hur () fortsatt att förvägra att bli inbjuden deltagare i World Health Assembly (WHA), och de nekas till och med rollen som observatör. Det innebär i korthet att en ledande, global organisation, vars främsta uppgift är att främja hälsa bland världens medborgare, stänger ute ett av de länder som varit mest framgångsrika i kampen mot covid-19. Att deltagande i möten, mekanismer och tekniska möten relaterade till covid-19 är starkt begränsat drabbar kanske inte främst utan snarare övriga världen, som mister oerhört mycket kunskap och en sann vän av hälsofrämjande arbete. har sedan början av rådande pandemi varit villigt att dela med sig av sina erfarenheter av att bekämpa covid-19. Utöver det gedigna arbete som utförts i har man bistått övriga världen med diverse utrustning som resten av världen saknat och försökte förgäves varna världen för viruset i ett tidigt skede samt bistå med sitt kunnande. Över 80 länder runt om i världen har fått alltifrån skyddskläder, kirurgiska masker och termometrar till testkit och skyddshandskar när det funnits en akut brist. Utöver detta har experter från utbildat personal i hela världen och delat med sig av sin framgångsrika modell. Trots sin uteslutning från WHO fortsätter att aktivt bekämpa covid-19. hade endast 513 fall bekräftats i , vilket visade att antipandemiska ansträngningar har haft strålande framgång. Tack vare en snabb reaktion och förberedelse är fall per miljon och dödsfall mycket låga, och av en befolkning på 23,5 miljoner har enbart sju personer avlidit i covid-19 (annat kan man säga om ). rankades först bland 75 länder på tre stora index avseende folkhälsa, ekonomisk verksamhet och politik av Bloomberg Economics. Utöver framgång på hälsoområdet har landet visat sig bryta den generella trenden genom en stark ekonomisk utveckling med en positiv tillväxt. har tidigare deltagit i WHA som observatör . Det bidrog proaktivt till det globala hälsoarbetet men stoppades av politiska skäl. Med tanke på vikten av deltagande i WHO för internationellt hälsosamarbete och global styrning bör det ligga i allas intresse att tillåts delta vid WHO:s möten, mekanismer och aktiviteter, men framför allt är det en fråga om rättvisa. Det finns ingenting rättvist med att utesluta 23,5 miljoner invånare i ett demokratiskt och framstående land som . Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern verkar för att WHO ska släppa in i gemenskapen, och vilka ansträngningar kan vi förvänta oss från ministern i syfte att öka möjlighet till deltagande?
fr · H811255 · 2020-10-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:255 Skydd av föreningslivet mot angrepp och infiltration av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) En förtroendevald i Boxning har enligt medierna misshandlats svårt. Det finns indikationer på att det inträffade är en aktion för att påverka den föreningsdemokratiska processen och medlemsinflytandet i föreningen. Det har redan tidigare förekommit uppgifter om att föreningen varit utsatt för vad som misstänks vara försök från organiserad brottslighet att få inflytande i föreningen. Jag begär inte att statsrådet ska kommentera denna händelse, men oavsett hur det förhåller sig i det enskilda fallet finns det anledning att uppmärksamma att det kan finnas intresse från kriminella aktörer att av olika anledningar försöka påverka, infiltrera eller rent av ta över idrottsföreningar. Om sådana försök sker i ökad skala får det stora konsekvenser för den ideella, medlemsdrivna och demokratiska idrottsrörelsen i . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att analysera hoten mot den öppna föreningsdemokratiska idrotten, och vilka åtgärder avser man att vidta för att skydda föreningslivet mot angrepp och misstänkt infiltration från kriminella?
fr · H811256 · 2020-10-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:256 Utrikesministerns besök i och frågan om armeniska/assyriska folkmordet seyfo av (L) till Utrikesminister (S) begick det armeniska/assyriska folkmordet, seyfo, mot landets kristna folkgrupper såsom armenier, assyrier och pontiska greker. Bakgrunden till folkmordet var att ville skapa en etniskt homogen nation efter principen ett land, ett folk, en religion. De som stod i vägen för detta skulle mördas. fattade 2010 genom ett riksdagsbeslut att det armeniska/assyriska folkmordet ska erkännas. Trots vallöfte från 2014 svek Socialdemokraterna genom att inte verkställa beslut. var utrikesminister i och träffade då den turkiske utrikesministern. Jag undrar därför om utrikesministern berörde folkmordsfrågan med sin turkiska motsvarighet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Har ministern tagit upp folkmordsfrågan eller över huvud taget berört den med sin turkiska motsvarighet under besöket?
fr · H811257 · 2020-10-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:257 ANDT-strategi av (KD) till Socialminister (S) En strategi på ANDT-området (alkohol, narkotika, dopning och tobak) finns för perioden –2020. Eftersom strategin går ut under innevarande år har regeringen aviserat att ett arbete har påbörjats med en förnyad strategi som ska gälla . Detta är bra och nödvändigt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser regeringen att den nya ANDT-strategin ska beslutas av ?
fr · H811258 · 2020-10-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:258 Intyg vid läs- och skrivsvårigheter av (C) till Statsrådet (S) Vi har i en tidigare fråga till uppmärksammat att rutiner för utredningar av läs- och skrivsvårigheter skiljer sig runt om i landet. Det skiljer sig i vem som utreder; exempelvis kan det för vissa vara skolan som utreder problematiken medan det i en annan region är regionen som gör det. Men även statliga myndigheter kräver olika intyg för läs- och skrivsvårigheter. Därtill har det visat sig att det är olika tidskrav på intyget för läs- och skrivsvårigheter för att det ska godkännas vid högskoleprovet respektive CSN. Enligt CSN bör inte intyget vara äldre än . Vid högskoleprovet kan intyget vara från årskurs 5 i eller . Även universiteten har olika krav på intyg. Alla godtar intyg från logoped, men det ser olika ut beträffande intyg från specialpedagog. Exempelvis är intyg från specialpedagog godkänt på medan vill ha intyg från legitimerad sjukvårdspersonal; specialpedagog nämns inte som alternativ på deras ansökningssida. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att stärka likvärdigheten och därmed rättssäkerheten vad gäller intyg för personer med läs- och skrivsvårigheter?
fr · H811259 · 2020-10-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:259 Försöksverksamhet med farmaceutiska tjänster av (KD) till Socialminister (S) anser att det vore värdefullt om apoteken och farmaceuterna kan få ett utökat ansvar och en större roll i hälso- och sjukvårdskedjan för att bättre främja egenvård, hälsoförebyggande insatser men också för att kunna avlasta sjukvården på olika sätt. Internationella jämförelser vittnar om att användandet av så kallade farmaceutiska tjänster har gett goda erfarenheter inom detta område. Att apoteken ska få möjlighet att utföra fler farmaceutiska tjänster och därmed bidra mer till god och säker läkemedelsanvändning är något som har motionerat om i . Det är därför glädjande och välkommet att () har rekommenderat att det genomförs en försöksverksamhet, i form av ett policylabb, i nära samarbete mellan apoteksaktörer, hälso- och sjukvårdens huvudmän samt myndigheter för att utveckla och utvärdera farmaceutiska tjänster. anser att det är angeläget att försöksverksamheteten påbörjas omgående. Men det har snart gått TLV gav sin rekommendation, och av budgetpropositionen framgår det inte om regeringen kommer att ge TLV i uppdrag att starta den föreslagna försöksverksamheten för farmaceutiska tjänster eller inte. Baserat på ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Har regeringen för avsikt att ge TLV i uppdrag att starta den föreslagna försöksverksamheten för farmaceutiska tjänster och om så är fallet när kommer uppdraget att ges?
fr · H811260 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:260 Den ökade smittspridningen i län av (SD) till Socialminister (S) Återigen ser vi en ökad smittspridning av covid-19 över hela landet. I min region och valkrets län har vi fått en så kraftig ökning att presenterade ännu skarpare allmänna råd än för övriga landet. Vi är nu mitt upp i den så kallade andra vågen som talats om över hela världen. ligger fortfarande i topp över antalet avlidna i förhållande till vårt lands storlek, och vi kan nu bara hoppas att regeringen tagit lärdom av den tidigare misslyckade strategin och står redo att möta en andra våg och ta den rådande pandemin på allvar. Därför är min fråga till socialminister : Hur avser ministern och regeringen att arbeta för att säkerställa att smittspridningen nu begränsas och för att minimera antalet dödsfall?
fr · H811261 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:261 Beskattning av ideella föreningar av (S) till Finansminister (S) Den snabbast växande sporten i världen är e-sport, och rapporter visar att e-sporter kommer att växa sig än större då den når en allt bredare publik. I takt med detta stiger prispotter och löner inom sporten. Likheterna mellan e-sport och schack är många, och det blir allt mer klart att människors uppfattning kring att de klassas som idrotter förändras. Men enligt i är e-sport och schack ännu inte idrotter. besökte jag Allmänna och träffade Bo och . Båda två är engagerade schackspelare och aktiva i klubben. På tapeten var vikten av föreningar och konsekvenserna av att schack inte klassas som en idrott, det vill säga höga arbetsgivaravgifter som försvårar föreningens verksamhet. Kammarrätten har slagit fast att schack inte är en idrott och utgår i sin bedömning från att en idrott är en verksamhet som innebär fysisk aktivitet. Rätten menar att det är det tankemässiga momentet som är avgörande i schack och att det fysiska momentet är av underordnad betydelse. Konsekvenserna blir ökade kostnader i form av arbetsgivaravgifter för . har idrottsföreningar som är medlemmar i gynnsammare villkor för arbetsgivaravgifter. Avgörande för medlemskapet är att föreningarna klassas som idrotter. Detta är ett krav som gör det omöjligt för bland annat Allmänna . Allmänna menar att bara för att schack är en tankesport innebär det inte att det saknar fysisk aktivitet. Det är inte en fråga om att bekvämt luta sig tillbaka i stolen. Vi behöver värna våra ideella föreningar. De gör ett fantastiskt jobb och är i grunden en viktig hörnsten i vår demokrati. Människor som engagerar sig och driver ideella föreningar gör det på sin fritid – för dem ska vi inte göra det svårare, tvärtom. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att se över möjligheten för att ideella föreningar, likt Allmänna , ska få samma beskattning som föreningar som är medlemmar i ?
fr · H811262 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:262 Skillnader mellan universitet i basanslag till forskning av (M) till Statsrådet (S) () i och brukar tillsammans med , , och Linnéuniversitet kallas ”nya” universitet. MIUN, precis som alla övriga universitet, fyller flera viktiga funktioner i samhället där grundutbildning av studenter och forskning är det två mest uppenbara. Regional utveckling, kompetensförsörjning och stärkt konkurrenskraft är några andra. MIUN och de andra nya universiteten har bidragit starkt till tillväxt , och kraven och förväntningarna på att de ska fortsätta leverera är växande. Men förutsättningarna skiljer sig åt vad gäller forskningsmedel, och det skiljer stort när det gäller de så kallade basanslagen till forskning mellan de nya och de gamla universiteten. De gamla universiteten får så mycket i forskningsanslag per student som de nya, och får tio gånger så mycket. Det finns naturligtvis sakliga skäl för att det inte ska vara lika eftersom forskning generellt i till exempel klinisk bakteriologi är mera kostsam än i statsvetenskap. Men om tillväxten i hela ska få goda förutsättningar vore det rimligt att också basanslagen till forskningen fördelades annorlunda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tycker statsrådet att fördelningen av basanslag till forskning mellan universiteten är optimal och om inte, vad ämnar statsrådet är göra för att rätta till skillnaderna?
fr · H811263 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:263 slutrapport av (M) till Infrastrukturminister (S) Flygets framtid är en fråga som debatteras flitigt just . Inte bara på grund av den rådande pandemins påverkan på resandet utan även på grund av den oklarhet som råder om regeringens avsikter med flyget långsiktigt. har regeringen bett Swedavia att snabbutreda en förtida nedläggning av . Flygplatsen är ett nav för inrikesflyget i och ger hela landet snabb och effektiv tillgång till . En flytt av flygtrafiken från till är inte möjlig utifrån nuvarande kapacitet. har inte kapaciteten att ta emot fler flygplan under de viktiga pendlingsperioderna morgon och sen eftermiddag. saknar även möjlighet att ta emot framtidens klimatsmarta flyg som drivs av vätgas och el. tillsattes för att utreda en mängd frågor och råda regeringen i deras arbete. avslutade sitt arbete . Frågan om var är har ställts i både skriftliga frågor och interpellationer . Ministerns svar är alltid att regeringens hantering av frågan ännu inte är klar. har det gått avslutade sitt arbete, och mer än halva mandatperioden har förlöpt. Min fråga till infrastrukturminister är: Avser ministern att offentliggöra alls?
fr · H811264 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:264 av (M) till Infrastrukturminister (S) Parallellt med att regeringen tillsatte för att utreda och komma med förslag om framtid tillsattes även en flygplatsutredning. Den senare kan komma att spela en stor roll för alla regionala flygplatser från norr till söder. De regionala flygplatserna har inte det stöd från staten som de av Swedavia ägda flygplatserna har, men de spelar en stor och viktig roll för att sammantagna infrastruktur ska fungera. De regionala flygplatserna har spelat en livsavgörande roll för ambulansflygets alla coronaflygningar och inte minst för brandflyget under alla de skogsbränder som vi sett . Under den stora branden i spelade en avgörande roll, och katastrofen hade blivit ännu större än den blev utan det viktiga brandflyget. är nu en av flera flygplatser som riskerar nedläggning i dåliga tider. Den av regeringen aviserade flygplatsutredningen skulle kunna hjälpa landets regionala flygplatser med konkreta lösningar och framtidshopp. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Vilka initiativ avser ministern att ta för att presentera flygplatsutredningen för riksdag, kommuner och regioner?
fr · H811265 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:265 Problem med energieffekt för industrin av (M) till Statsrådet (S) har haft problem med elförsörjning. Den nedsatta energiförsörjningen har inneburit att industrier mer eller mindre tvingats stänga ned sin produktion på grund av för höga elpriser vissa tider. Dessa elpriser har orsakats av brist på effekt i elnäten. Förutom att elproducenterna använt fossila bränslen för att öka elproduktionen har detta orsakat produktionsbortfall för vår industri, vilket är mycket kostsamt. Detta är ett nytt problem, att industrin inte ens en varm sommar till rimlig kostnad kan få den effekt i elnätet man behöver. Vad har då gått fel, och hur kunde detta nya problem uppstå? är de som har den största överblicken över elproduktionen och som bäst känner till kapaciteten på elinfrastukturen. Min fråga till statsrådet lyder: Vilken information från eller annan myndighet om att detta problem var överhängande har statsrådet tagit del av för beslutsfattande innan problemen faktiskt uppstod?
fr · H811266 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:266 Skogen som resurs för att reducera koldioxid av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Den svenska skogen har en större tillväxt än avhuggning. i den svenska skogen ökar. Detta är bra för klimatet på så sätt att en ökande skogsvolym gör att mer CO2 kan bindas till de svenska träden. Dock har åldern på trädet betydelse för dess förmåga att absorbera CO2. Materialet trä är dessutom ett klimatsmart material och ett material som går att använda till mycket. Det finns många olika faktorer som påverkar hur den svenska skogen tar upp CO2 ur luften. Min fråga till miljö- och klimatminister lyder: Vilka politiska åtgärder vidtar ministern som säkrar att drar nytta av den svenska skogen som CO2-absorberande resurs i kampen mot CO2-utsläppen?
fr · H811267 · 2020-10-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:267 Förväntad eleffektbrist av (M) till Statsrådet (S) har haft problem med elförsörjning. Den nedsatta energiförsörjningen har inneburit att industrier mer eller mindre tvingats stänga ned sin produktion på grund av för höga elpriser vissa tider. Dessa elpriser har orsakats av brist på effekt i elnäten. Förutom att elproducenterna använt fossila bränslen för att öka elproduktionen har detta orsakat produktionsbortfall för vår industri, vilket är mycket kostsamt. Detta är ett nytt problem, att industrin inte ens en varm sommar till rimlig kostnad kan få den effekt i elnätet man behöver. Vad har då gått fel, och hur kunde detta nya problem uppstå? Min fråga till statsrådet lyder: Fick statsrådet innan bristen uppstod upplysning om att en eleffektbrist kunde uppstå, och i så fall av vem?