ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111441 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1441 Läget för demokratin i av (L) till Utrikesminister (S) I en dom från anser domstolen att förfarande med att hålla kvar asylsökande i en zon mot gränsen till inte är överensstämmande med EU-lagstiftning. De asylsökande hålls kvar som i limbo inom zonen utan tillåtelse att ta sig därifrån. Tyvärr är drakoniska åtgärder som denna från den ungerska regeringen mer regel än undantag. betraktas inte som fullvärdig demokrati av den ansedda tankesmedjan . Fria och oberoende medier är inte längre en självklarhet, och universitet utsätts för kontroller och ifrågasättanden. Civilsamhället inskränks, och utländska organisationer, liksom EU, utmålas som ett hot mot . Det sker en auktoritär utveckling där den politiska ledningen tar hjälp av statens maktmedel för att måla upp en bild av att och hans parti Fidesz behövs för att skydda mot yttre fiender. Denna utveckling återspeglas även i hur Orbán agerat under coronapandemin. I likhet med andra EU-länder har man infört en nödlagstiftning, men den ungerska nödlagstiftningen går längre. Regeringens mandat att styra genom dekret gäller utan bortre tidsgräns och ger rätt att avskaffa eller modifiera alla existerande lagar. Den regel som säger att parlamentet måste förlänga ett undantagstillstånd har tagits bort. Det återstår att se om de senaste dagarnas uttalanden från regeringshåll om att lägga fram lagförslag om en bortre tidsgräns kommer att infrias. Ny lagstiftning gör det dessutom straffbart med fängelse att fara med ”osanning” eller hindra regeringen i kampen mot . Meningsmotståndare till regimen har fängslats och förhörts av polis i timmar efter att ha postat regimkritiska texter på sociala medier. Det här är något som borde vara otänkbart i ett medlemsland i EU och är ännu ett steg i en auktoritär riktning. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser att markera mot agerande, som tydligt bryter mot rättsstatens principer?
fr · H7111442 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1442 Effekter av ett ofullständigt försvarsbeslut av (M) till Försvarsminister (S) Risken är stor att det försvarsbeslut som ska tas av riksdag inte blir ett totalförsvarsbeslut som innefattar både det militära och det civila försvaret. Detta på grund av att regeringen har varit senfärdig med arbetet kring det civila försvaret. Om det inte blir ett riktigt totalförsvarsbeslut kommer det att få ett antal negativa konsekvenser för samlade försvar. Ett fungerande civilt försvar är avgörande för att skydda civilbefolkningen, säkerställa viktiga samhällsfunktioner och möjliggöra för Försvarsmakten att agera i händelse av en konflikt. Skulle inte det civila försvaret finnas med i höstens försvarsbeslut kommer det även att innebära andra konkreta problem här och . Försvarsmakten skulle till exempel själv behöva säkerställa tillgången till saker som drivmedel, transportkapacitet och sjukvårdsförmåga för att ha en rimlig beredskap för kris och konflikt. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga försvarsminister : Är ministern beredd att finansiera de extra kostnader som skulle bli ett resultat av ett ofullständigt försvarsbeslut ?
fr · H7111443 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1443 Möjligheterna att fatta ett totalförsvarsbeslut av (M) till Statsrådet (S) ska riksdag fatta ett nytt försvarsbeslut som ska gälla för perioden –2025. En viktig faktor för att detta beslut på allvar ska kunna höja den svenska försvarsförmågan är att det blir ett totalförsvarsbeslut där den framtida inriktningen för både det militära och det civila försvaret läggs fast och finansieras. Försvarsberedningen underströk också i sin slutrapport vikten av att tar totalförsvarsbeslut som garanterar en sammanhållen strategisk inriktning av totalförsvaret. Problemet nu är att processen kring det civila försvaret ligger cirka efter motsvarande kring det militära försvaret. Flera centrala aspekter som rör det civila försvaret återfinns i utredningar som inte kommer att bli klara . Det gäller bland annat ansvar, ledning och samordning av det civila försvaret. Det finns heller inga besked från regeringens sida när det gäller frågan om finansiering eller hur regeringen tänker sig att förhandlingarna inom ramen för Försvarsberedningen ska se ut gällande det civila försvaret. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Kommer statsrådet att se till att kan fatta ett riktigt totalförsvarsbeslut där centrala delar som rör både militärt och civilt försvar finns med?
fr · H7111444 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1444 av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) tillsatte regeringen en utredning med syfte att värna och stärka den privata äganderätten till skogen, säkerställa att markägare får ekonomisk kompensation för inskränkningar samt belysa eventuella målkonflikter. Utredaren fick också i uppdrag att föreslå hur incitament för hållbart skogsbruk och en förbättrad legitimitet för den förda skogs- och miljöpolitiken kan skapas. Uppdraget skulle redovisas . begärde skogsutredaren förlängd tid från regeringen. Det omfattande uppdraget kräver allra helst arbete, skriver utredaren i skrivelsen till Miljö- och Näringsdepartementen. Men är Ögrens begäran fortfarande obesvarad. Det verkar inte heller fattas något beslut vid kommande regeringssammanträde. Utredningen ska lämna över sitt slutbetänkande till regeringen . I praktiken innebär det en deadline för arbetet . Min fråga till miljö- och klimatminister lyder därför: Kommer ministern att förlänga utredningens tidsram eller inte?
fr · H7111445 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1445 Testutrustning för dem som ska köra upp av (M) till Infrastrukturminister (S) Att ta körkort är en av de viktigaste utbildningarna som finns. Ett körkort skapar frihet att bo och jobba i hela landet, och man blir oberoende av hur kollektivtrafiken fungerar. I dessa coronatider och framemot sommaren är det många som står i kö för att ta sitt körkort. Det kan vara för bil, lastbil, buss eller motorcykel med mera. Vanligtvis är det ofta lite extra köer , och väntetiderna kan bli lite längre. Men ett problem som förvärrar situationen avsevärt är risken för att bli smittad av , vilket gör att de som ska skriva teoriprov eller köra upp måste vara garanterat friska så att alla kan sitta i teorisalen eller i uppkörningsfordonet utan risk för smitta. har tvingats minska antalet personer i teorisalen för att kunna klara avståndskraven, men i fordonet är det svårare att lösa problemet med avstånd, och mycket arbete går åt till att sanera och rengöra fordonen mellan varje uppkörning. Att testa alla som ska köra upp borde öka säkerheten och minska risken för smittspridning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta något initiativ för att snabbt få fram testutrustning och tester för personer som ska köra upp och därmed minska de långa köerna, som riskerar att öka på grund av coronakrisen?
fr · H7111446 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1446 Handel med av (V) till Statsrådet (S) Granskning av avverkningen av regnskogarna i ökar. Avskogningen är allvarlig både för miljön på plats och för klimatet. Forskare varnar också i samband med coronapandemin för att ökad skövling av regnskog kommer att leda till att vi drabbas av fler pandemier. De skogsbränder som härjade i hänger tätt samman med skövlingen eftersom de flesta bränder är anlagda för att ta fram mer jordbruksmark. Avskogningen är främst en konsekvens av ökat kommersiellt jordbruk för export av soja, kött, palmolja och trä. Boskapsuppfödning är den största direkta orsaken till avskogning men hänger tätt samman med sojaproduktionen eftersom den ofta tar över tidigare boskapsområden, vilket gör att boskapsuppfödningen tränger allt längre in i skogarna. går den absolut största delen av den soja som produceras till djurfoder. importerade runt soja, vilket är en liten del av den totala importen till hela EU. var en tredjedel av det importerade köttet till EU från , omkring . Den brasilianske presidenten fortsätter att uppmuntra till skogsavverkning för att utvidga skogsbruket. Likaså har han motarbetat internationellt bistånd till skogen. finansminister uppmanade till ett EU-stopp för import av kött och soja för att sätta press på den brasilianska regeringen att stoppa avskogningen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder på nationell nivå och EU-nivå för att stoppa import och handel med soja, kött och palmolja som produceras genom avskogning i ?
fr · H7111447 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1447 Säkra och funktionella digitala sambandsvägar av (M) till Statsrådet (S) Pandemin som och världen nu plågas av har bland annat inneburit att svenska myndigheter har fått ställa om och jobba på nya sätt. Ett sätt att bidra till minskad smittspridning är att jobba hemifrån och hålla möten via olika digitala mötestjänster. Detta är i grund och botten bra men har också blottat såväl risker och sårbarheter som att det saknas styrning och ledning på området. Jag har vid ett antal tillfällen i mina kontakter med myndigheter uppmärksammats på att vad som anses som säkra förbindelser mellan olika myndigheter skiljer sig åt beroende på vilken myndighet man frågar. För att ta ett exempel kan en länsstyrelse bjuda in till ett digitalt videomöte med polismyndigheten i berörd region men inte tvärtom – detta då det inte finns något enhetligt regelverk för vad som anses som säkert. Det vill säga det finns ingen standard hos svenska myndigheter vad gäller till exempel ”brandväggar”. Detta försvårar samverkan i en sådan enkel sak som att ha till exempel en gemensam videokonferens. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad gör statsrådet för att säkerställa att svenska myndigheter har säkra och funktionella digitala sambandsvägar?
fr · H7111448 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1448 Nordisk samordning under coronakrisen av (SD) till Statsrådet (S) befinner sig i ett allvarligt läge givet coronapandemin och det är uppenbart att valt en väg som i många avseenden kraftigt avviker från våra nordiska grannländers strategier. presidium har enats om ett brev med rekommendationer de tillsänt de nordiska statsministrarna. pekar på behovet av en nordisk beredskapsplan, riskanalys och oberoende krisberedskapsstrategi. Överläggningarna har varit konstruktiva, och särskilt uppmaningen till regeringarna att samordna insatser för att säkra tillgången till viktig medicin och skyddsutrustning är värd att belysa. Vi ser initiativ till samnordisk forskning om pandemier, och där finns ytterligare potential som vi lär få anledning att följa upp löpande. Här har vi sammantaget möjlighet att skapa tydlig nordisk nytta. Under coronapandemin har hela prövats, och vi har sett historiska omställningar i våra samhällen för att möta pandemin, säkerställa sjukvård, hindra smittspridning och trygga våra länders styrning. beslutade om en ny strategi för samarbete kring samhällssäkerhet. Strategin innehåller flera konkreta förslag beträffande hur vårt samarbete gällande samhällsskydd och beredskap kan fördjupas och förbättras. Cybersäkerhet, polissamarbete och sjukvårdssamverkan är några av de områden där rådet ser utvecklingspotential och reell nordisk nytta i samordning. En starkare nordisk krisberedskap skulle gynna hela vår region och stärka den nordiska integrationen ytterligare. Covid-19 är den största kris som drabbat våra nordiska länder sedan . Våra samhällen ställs inför stora prövningar. Vi talar gärna om att är världens mest integrerade region, och i många avseenden är det en verklighet i fråga efter fråga under normala omständigheter. En lika bister verklighet är det att vi i ett läge då samverkan är som viktigast, givet just den nordiska integrationen och vår geografiska närhet, har valt så diametralt olika strategier för att hantera pandemin. Flera aktörer har vittnat om svårigheten i att samordna insatser över nationsgränserna. är det nu det nordiska samarbetet behövs som mest. Att lära av varandra, samordna insatser och rusta våra samhällen för att stå beredda inför framtida pandemier är A och O. Statsrådet är ansvarig för utrikeshandel och nordiskt samarbete och har i den egenskapen ett vitalt ansvar för att också koordinera nordiska insatser på regeringsnivå och vara ett nav för implementering av den nordiska krisberedskapsstrategin. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet inom ramen för det nordiska samarbetet för att koordinera de nordiska regeringarna i frågor som har anknytning till spridningen av covid-19?
fr · H7111449 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1449 Bilden av utomlands av (SD) till Utrikesminister (S) , , och , men även en rad andra länder längre bort såsom , kan snart återigen tillåta fritt resande. som detta sker talas det i många länder om att svenskar ska hållas borta. Utrikesministern och socialministern har vid ett flertal tillfällen citerats då de starkt beklagar att andra länder väljer att behålla gränserna mot stängda. Utrikesminister menar att detta är en form av diskriminering eller särbehandling, och hon tycks i likhet med socialministern vara förvånad över detta. förlängde sin avrådan från alla icke nödvändiga resor till utlandet fram till åtminstone . Till att börja med är det, mot bakgrund av UD:s rekommendation, märkligt att utrikesministern över huvud taget reagerar, eftersom svenskar ändå absolut inte bör åka till exempelvis eller än mindre till . Det är dock inte det enda som är märkligt med det resonemang som regeringen för. har som bekant valt att möta denna pandemi på ett helt annat sätt än dessa länder. Vi har färre restriktioner – knappt några alls i jämförelse med många andra länder – och därmed också betydligt många fler döda än i andra delar av världen. Det borde inte komma som en chock för någon att regeringarna i andra länder bryr sig om sina medborgares hälsa och välbefinnande. Det är många som med rätta undrar varför den till synes inte har brytt sig om sina medborgare på samma sätt. Den slapphänta hantering av detta dödliga virus sticker som bekant ut som ett dåligt exempel internationellt. Ingen kan veta om , mot alla odds, har valt rätt strategi, även om det mesta talar för, och länge har talat för, att så inte är fallet. Vi såg i ett tidigt skede varningar från framstående experter, från och från länder som drabbades tidigare än vi gjorde. Dessa varningar har negligerats, och svenska regeringsrepresentanter tycks i stället inta en arrogant och överlägsen hållning. Vi måste vara medvetna om att vägval inte bara ur ett hälsoperspektiv kan skada oss, utan att det också försvårar internationellt resande med allt som det innebär. Av förklarliga skäl vill inte de länder som framgångsrikt har lyckats få någorlunda kontroll över situationen att deras arbete ska ha varit förgäves genom att öppna upp mot . Det är därför märkligt att deras agerande inte tycks respekteras av den . Mot bakgrund av detta önskar jag att utrikesminister svarar på följande fråga: Är det ministerns ställningstagande att det är rimligt att kräva att länder som med tuffa restriktioner värnat sina medborgares hälsa ska öppna upp mot , och bedömer ministern att detta kan göras utan att bilden av utomlands påverkas negativt?
frs · H7121198 · 2020-05-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1198 av (M) Brist på intensivvårdssjuksköterskor har frågat socialministern om ministern har någon ambition att förstärka utbildningskapaciteten för intensivvårdssjuksköterskor och i så fall hur. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vi befinner oss i som är svår för vårt samhälle. Coronaviruset innebär en stor utmaning och ger konsekvenser för hela det svenska samhället. Kompetensförsörjningen är grundläggande för att hälso- och sjukvården ska kunna fullfölja sitt uppdrag. En stärkt bemanning i hälso- och sjukvården är därför en prioriterad fråga för regeringen. För att i största möjliga mån säkerställa en god kompetensförsörjning krävs både attraktiva hälso- och sjukvårdsutbildningar och att de som är utbildade väljer att arbeta i vården. Behovet av specialistsjuksköterskor i vården är stort och förväntas öka framgent. Det är därför viktigt att fler sjuksköterskor vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. Regeringen inledde 2015 en utbyggnad av utbildningarna till sjuksköterska, barnmorska och specialistsjuksköterska. Utbyggnaden av specialistsjuksköterskeutbildningen innebär att universitet och högskolor har tillförts resurser motsvarande ytterligare 600 helårsstudenter. Specialistsjuksköterskeutbildning med inriktning mot intensivvård omfattas av satsningen. Regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) har ingått en överenskommelse som ska stödja utvecklingen av hälso- och sjukvården, med särskild inriktning på den nära vården. I syfte att stärka förutsättningarna för vårdens medarbetare avsätts totalt inom ramen för överenskommelsen. Inom denna satsning avsätts till regionerna för att fler sjuksköterskor ska ges möjlighet att läsa till specialistsjuksköterska genom att kunna kombinera studier med arbete genom utbildningsanställningar och olika former av utbildningsförmåner, som delvis eller full lön under studierna. Därtill avsätts till regionerna för att bidra till regionernas arbete med att utveckla kompetens- och karriärmodeller för specialistsjuksköterskor med fördjupad kompetens inom centrala områden. Stimulansmedlen kan bidra till regionernas arbete med att utveckla kompetens- och karriärmodeller för specialistsjuksköterskor. För att hantera utmaningar med kompetensförsörjningen i vården, t.ex. brist på utbildad personal, krävs ett effektivt samarbete mellan regioner, kommuner och lärosäten samt dialog med andra aktörer. Regeringen har från inrättat ett nationellt vårdkompetensråd som bl.a. ska kartlägga, samordna och effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom vården. Syftet med rådet är att stärka och formalisera samverkan om kompetensförsörjningsfrågor i hälso- och sjukvården. Jag ser fram emot att få ta del av rådets arbete och förväntar mig att arbetet ska ha en positiv effekt på kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården.
frs · H7121222 · 2020-05-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1222 av Boriana (M) Stöd för sänkta hyror i utsatta branscher Boriana har frågat mig vilka bedömningar som ligger till grund för vilka branscher som omfattas av det aktuella hyresstödet som jag har presenterat, och hur jag säkerställer att stödet når fram. Det är ett mycket allvarligt läge som nu befinner sig i på grund av det nya coronaviruset och vi vet att det är många företag som drabbas hårt. Vad gäller förslaget om tillfälligt stöd för fasta hyreskostnader i utsatta branscher så har regeringen pekat ut sektorerna sällanköpshandel, hotell, restaurang och vissa andra verksamheter. Detaljer presenteras i den stödordning som publicerades . Detta initiativ har utformats i första hand för verksamhet som är konsumentnära och som därmed kan antas ha drabbats särskilt hårt av coronavirusets effekter. Även tjänsteverksamhet som bygger på fysisk närhet mellan producent och konsument omfattas. Regeringen följer utvecklingen mycket noga och analyserar löpande, tillsammans med ansvariga myndigheter, åtgärdernas effekter och utesluter inte att nya åtgärder kommer att behövas för att mildra effekterna av det nya coronaviruset på jobb och företag i .
frs · H7121223 · 2020-05-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1223 av Boriana (M) Belastningen på hyresvärdarnas likviditet i samband med hyresrabatterna i utsatta branscher Boriana har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att den i frågan nämnda belastningen på hyresvärdarnas likviditet inte ska bli ett hinder för många företag i de utsatta branscherna mot att kunna ta del av stödet. Hyresstödet innebär att den hyresvärd som sänkt den fasta hyran för hyresgäster i utsatta branscher till i efterhand kommer att kunna söka stöd hos länsstyrelserna för att kompensera en del av nedsättningen. i samordnar länsstyrelsernas arbete och på länsstyrelsernas webbplatser finns mer information om de tillfälliga rabatterna för fasta hyreskostnader och hur hyresvärdarna går tillväga för att ansöka om statligt stöd. Stödet avser att skapa förutsättningar för företag att behålla sin verksamhet och hyresnedsättningar bör genomföras i samspel mellan hyresvärd och hyresgäst. Regeringen förutsätter att de rabatterade hyreskostnaderna genomförs skyndsamt mot hyresgästerna. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka likviditeten i utsatta delar av näringslivet och hyresstödet är ett exempel.
frs · H7121232 · 2020-05-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1232 Nekad hyresnedsättning av (M) har frågat finansmarknads- och bostadsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att fler företag ska få rätt till hyresrabatt och om det finns andra modeller som skulle vara möjliga att testa för att förbättra nuvarande system. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är ett mycket allvarligt läge som nu befinner sig i på grund av coronaviruset och vi vet att det är många företag som drabbas hårt. Vad gäller förslaget om tillfälligt stöd för fasta hyreskostnader i utsatta branscher så har regeringen pekat ut sektorerna sällanköpshandel, hotell, restaurang och vissa andra verksamheter. Detaljer presenteras i den förordning som publicerades . Detta initiativ har utformats i första hand för verksamhet som är konsumentnära och som därmed kan antas ha drabbats särskilt hårt av coronavirusets effekter. Även tjänsteverksamhet som bygger på fysisk närhet mellan producent och konsument omfattas. Regeringen följer utvecklingen mycket noga och analyserar löpande, tillsammans med ansvariga myndigheter, åtgärdernas effekter och utesluter inte att nya åtgärder kommer att behöva tas för att mildra effekterna av coronaviruset på jobb och företag i .