ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111122 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1122 Yrkeskompetensbevis av (M) till Infrastrukturminister (S) Yrkeskompetensbevis, YKB, har haft dispens under coronapandemin. fortsätter pandemin, och behovet av yrkesverksamma svenska chaufförer är mycket stort. Det skulle få långtgående konsekvenser för samhället om transporter kan fungera och det i stället kommer in utländska aktörer som varken har eller har tvivelaktigt genomförda utbildningar. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : När kommer beslutet om en nationell dispens att vara klart?
fr · H8111123 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1123 Särskilt stöd till ambulansflyget av (SD) till Socialminister (S) skriver att från försvinner en del av ambulansflyget i . Anledningen är att en stor del av sjukvårdens planerade verksamhet har avstannat under covid-19-pandemin, vilket har lett till att ambulansflyget tappat stora delar av sina intäkter. De fasta kostnaderna är dock kvar, vilket nu gör att det företag som ansvarar för av alla transporter nu tvingas dra ned på verksamheten. Företaget larmade både och och begärde ekonomiskt stöd från . Det slutade med att beviljade stöd för perioden –. Men har man, enligt egen utsago, ”ett så stort hål i börsen nu att vi har jätteproblem”. Därför har ledningsgruppen tagit fram en neddragningsplan för stora delar av – med start i de södra delarna. Och det är dramatiska förändringar som väntar. Beslutet kommer enligt företaget att leda till att patienter med livshotande tillstånd inte får nödvändiga transporter – mitt under pandemin. I ett svar på en tidigare skriftlig fråga (2020/21:786) om vilka åtgärder socialministern tänker vidta för att säkerställa stöd till ambulansflygtransporter för att på det sättet även i fortsättningen upprätthålla en högkvalitativ tillgänglighet av ambulanssjukvård med ambulansflygplan i hela , svarar socialministern att regeringen har avsatt extra i generella statsbidrag till regionerna samt för att ersätta merkostnader till följd av covid-19. ”Regionerna kan bland annat använda medlen för att se till att det regionala systemet för transporter med ambulansflyg är tillgängligt, håller hög kvalitet och är hållbart på lång sikt.” Tyvärr har regionerna enorma ekonomiska hål i hela verksamheten på grund av många års misskött politik på inte minst regeringsnivå, vilket fått katastrofala följder för svensk sjukvård. Att ge generella statsbidrag till regionerna är förvisso välkommet då det verkligen behövs ekonomiska tillskott för att börja täppa till dessa enorma hål, men riskerna med att inte också ge specifikt riktade bidrag till viss verksamhet är att sådan verksamhet tvingas prioriteras bort till förmån för annan prioriterad verksamhet. Att just ambulansflyget erhåller nödvändiga resurser är således en öppen fråga. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : På vilket sätt tillförsäkrar ministern att just ambulansflyget säkerställs genom de generella statsbidrag hon hänvisar till i sitt tidigare svar?
fr · H8111124 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1124 Konsumentköplagen och handeln med hästar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Konsumentköplagen, KKL, fungerar dåligt när det handlar om djur, och i synnerhet när det rör sig om hästar. KKL är processdrivande, och vid en tvist är det hästen som blir lidande. Hästen befinner sig hos den köpare som vill häva köpet och lämna tillbaka hästen till säljaren. får inte hästen den omvårdnad som behövs i fråga om motion, träning, hovslageri, utevistelse med mera. Detta är en process som kan ta många månader i anspråk. har inte säljaren någon rätt att besikta eller kontrollera hästen som är hos köparen. Säljaren hamnar därmed i en orimlig situation. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer den här situationen att ses över och ändras så att även säljaren har rätt till undersökning av hästen hos köparen, alternativt att säljaren har rätt att utse en veterinär för adekvat undersökning hos köparen?
fr · H8111125 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1125 Längre lastbilar av (M) till Infrastrukturminister (S) Det har gjorts flera utredningar om möjligheten till och lämpligheten med längre lastbilar. Utredningarna pekar på att det är både miljömässigt och samhällsekonomiskt lönsamt med längre lastbilar då antalet transporter minskar. Även har uttalat sig positivt om längre lastbilar . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur går detta arbete, och när det kan bli verklighet att se längre lastbilar på våra svenska vägar?
fr · H8111126 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1126 Polisens bistånd till IS-återvändare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt uppgift i Ekot har ett antal personer som ingår i polisens nationella insatsstyrka rest till . Deras uppdrag var att transportera en kvinna som ska ha varit ansluten till Islamiska staten, IS, hem till . Enligt uppgift i SVT ska kvinnan rest till och då haft med sig fem barn. I ska hon ha gift sig och fått ytterligare barn. Några av barnen har dött, och när kvinnan återkom till hade hon två barn med sig – en tonåring och ett yngre barn. Myndigheterna har en viktig uppgift att omhänderta barnen så att de kan få en så normal uppväxt som möjligt. Men vuxna människor som anslutit sig till en vedervärdig terrorsekt ska inte mötas av omhändertagande eller förståelse. De ska efter bästa förmåga ställas till svars och lagföras för sina gärningar. är det inte enligt svensk lag kriminellt att delta i en terroristorganisation eller i andra våldsbejakande organisationer. Straffen för den här typen av brottslighet står vidare inte alls i proportion till brottets allvar. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern någon information som bekräftar eller pekar på att svensk polis ska ha bistått myndiga IS-personer att återvända till ?
fr · H8111127 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1127 Bidragsfusk och terrorfinansiering av (M) till Statsrådet (S) Tidningen /GT visar i en granskning hur IS-terrorister har finansierat såväl resor till krigsområden som uppehälle på plats genom utbetalningar från bland annat . Enligt uppgifterna i artikeln har strypt och begärt tillbaka pengar som har betalats ut. Utsikterna att få tillbaka pengarna får kanske ses som begränsade, men det operativa arbetet ligger på och dess rutiner. Med detta sagt måste det säkerställas att det inte finns några luckor i lagstiftningen som gör att en situation som denna upprepas. Bidragsfusk är i sig allvarligt. Att resurser som kommer från bidragsfusk har gått till att understödja terror är helt oacceptabelt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att förhindra att utbetalningar från går till finansiering av terrorverksamhet, och kommer statsrådet att vidta några ytterligare åtgärder framöver med anledning av detta?
fr · H8111128 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1128 Småskalig vattenkraft av (KD) till Miljö- och klimatminister (MP) debatterades och voterades det om näringsutskottets betänkande nummer 14 om energipolitik. Utskottet och därmed också ställde sig bakom ett antal motioner som pekade på att arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltningen måste fortsätta och att minskat regelkrångel, respekt för äganderätten och effektiva miljöåtgärder med rimliga kostnader ska vara vägledande för detta arbetet. Utskottet framhöll även att det är angeläget att regeringen ser till att den småskaliga vattenkraften i möjligaste mån säkras och att regelkrångel från myndigheter undanröjs. Vidare ansåg utskottet att de beslut som har fattat om bland annat möjligheter till undantag från EU-reglerna på området nyttjas och få genomslag i praktiken. Det gäller inte minst hos berörda myndigheter såsom Havs- och vattenmyndigheten, länsstyrelserna, vattendelegationerna, och . Slutligen pekade utskottet tydligt på att regeringen framöver ska driva sitt arbete i frågorna med den inriktningen som nämnt ovan. Jag fick besked från några lokala dammägare hemma i kommun att beslut tagits i mark- och miljödomstolen (M 262-18) som går stick i stäv mot ovan nämnda beslut. Mark- och miljödomstolen har helt gått på de uppgifter som och Kammarkollegiet lagt fram, uppgifter som i sin tur kommer från den jurist på Kammarkollegiet som efter påfunnen jävsrelation med föreningen avskildes från sin tjänst. Dessutom påtalas flera brister i hanteringen av ärendet, vilket gör det hela än mer skrämmande. Domslut av det här slaget med dess konsekvenser påverkar inte bara den lokala miljön utan även elproduktion och den enskildes ekonomi och psykiska hälsa. Av flera skäl är det oerhört viktigt att värna den småskaliga vattenkraften och att säkerställa goda villkor för den fortsatta driften. Med tanke på den omställning vi är mitt uppe i krävs all el vi kan få. Dessutom kommer den fortsatta häxjakten på den småskaliga vattenkraften att rasera gamla miljöer och habitat som byggts upp under många . Raserandet av gamla vattenkraftverk tvingar fram helt ny vattenföring, och därmed riskerar man en ekologiskt motsatt verkan mot vad som eftersträvas av de som vill riva dammarna. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern eller regeringen att ta några initiativ för den småskaliga vattenkraften i linje med utskottets tillkännagivande?
fr · H8111129 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1129 Folkräkning och folkbokföring av (M) till Finansminister (S) /GT publicerade artiklar som visade på svenskar som anslutit sig till terrororganisationen och som dessutom på olika sätt finansierat sina resor och sitt uppehälle på de svenska skattebetalarnas bekostnad. Utöver att artiklarna belyste bidragsfusket så pekade publiceringen också på statens bristande kontroll över vem och vilka som befinner sig i och därmed i förlängningen vem och vilka som har rätt till de sociala välfärdssystemen. En familj fortsatte att få olika bidrag på nära efter att de lämnat landet. En annan familj fick drygt en kvarts miljon kronor i olika bidrag efter att de lämnat landet. En känd svensk IS-terrorist fortsatte att få pengar från samt bostadsbidrag efter att ha lämnat landet. Uppenbart är att behöver bättre kontroll på vilka som faktiskt bor i landet och inte bara folkbokförda. Det omvända problemet, med människor som faktiskt (illegalt) bor i utan att vara folkbokförda, är väl känt. Enligt rör det sig om cirka 50 000 personer som bor illegalt i . Eftersom kontrollen över vilka som bor i landet brister så behöver detta säkerställas. Ett första sådant steg är att genomföra en nationell folkräkning. har avsatt 500 miljoner i sin budget för att genomföra en sådan. Tyvärr sa nej till förslag till utskottsinitiativ om en folkräkning. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att ta initiativ till en ny folkräkning?
fr · H8111130 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1130 Stöd till musikbranschen av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) blomstrande företag inom musikindustrin blöder och dör. Även företagare med upparbetat kapital går på knäna i en industri som normalt omsätter miljarder. De tvingas ta lån för skatt, hus och hem för överlevnad. Resultatet blir att den kompetens som tidigare klassats som en av de bästa i världen går förlorad i uppsägningar och konkurser. Föryngringen avstannar, och musikindustrin monteras ned bit för bit. Extremt många företag sökte i panik stöd då pandemins restriktioner hotade livsverk. Otydligheten kring ansökningar var och är anmärkningsvärd. Särskilt då liknande stöd sökts av branschen. Snedvridna stöd går förlorade för de med reella behov. Under stora delar av pandemin har köpcentra, badhus och andra institutioner haft obegränsat med besökare medan eventnäringen inte fått en rättvis chans att skapa publika arrangemang. Det är viktigt att alla tar fullt ansvar i den situation vi genomlever, men reglerna har varit både orättvisa och oklara. En kraftfull handlingsplan för kommande krisstöd krävs om musikindustrin ska överleva. Det kommer att krävas större tydlighet, och det måste slå rättvist. Det kommer att krävas åtgärder för att musikindustrin ska kunna återuppbyggas, rekrytera, utbilda och säkra för framtiden. Det saknas dialog med musikindustrin, som är en verksamhet som är avgörande för folks välmående och som i ett bredare perspektiv ger omfattande intäkter till statskassan. Många inom musikbranschen levde sin dröm, gjorde rätt för sig men har inte kommit i åtnjutande av olika stöd som betalats ut under pandemin. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att mildra de akuta problem som den företagande delen av kulturen nu har?
fr · H8111131 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1131 Amnesti för vapen och explosiva varor av (L) till Statsrådet (S) Tidsbegränsade vapenamnestier har genomförts i vid fyra olika tillfällen. Syftet med amnestierna har varit att minska antalet illegala vapen i samhället. Den senaste vapenamnestin genomfördes februari–och innebar att den som utan tillstånd innehade ett vapen eller ammunition frivilligt kunde lämna in vapnet eller ammunitionen till . –genomfördes även en amnesti för explosiva varor, till exempel handgranater. Då lämnades bland annat in cirka 120 000 patroner, sprängmedel, 31 granater och 22 handgranater. De samlade erfarenheterna från amnestier är blandade. Det har visserligen lämnats in en stor mängd vapen och explosiva varor, men den allra största delen handlar om föremål som aldrig förekommit i kriminella kretsar. Ändå är det givetvis positivt att den samlade mängden illegala vapen med mera i samhället minskar. Amnestin för explosiva varor innebar särskilt stora utmaningar eftersom det av säkerhetsskäl var uteslutet att lämna in föremålen direkt på en polisstation. I stället fick den person som eftersträvade ansvarsfrihet enligt amnestin kontakta och lämna de uppgifter som behövdes för att myndigheten skulle kunna omhänderta den explosiva varan. Av cirka 2 500 omhändertaganden krävdes stöd från Nationella bombskyddet (NBS) i cirka hälften av fallen. I omkring 200 fall behövde NBS i sin tur begära stöd från Försvarsmakten, som fick bistå med bombtekniker, utrustning, förvaring (kassuner/förråd) och platser för destruktion av sprängmedel (militära skjutfält). Liberalerna har redan tidigare pekat på att en större del av ansvaret borde ha kunnat getts till Försvarsmakten för att möjliggöra en effektiv användning av resurser i när polisens resurser är mycket hårt ansträngda. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att vidta åtgärder för en ny amnesti för vapen och explosiva varor där Försvarsmakten fullt ut involveras som en aktiv part?
fr · H8111132 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1132 Telefoni och bredband på landsbygden av (KD) till Statsrådet (S) De tider vi nu upplever med pågående pandemi manar oss att stanna hemma för vår säkerhets skull. Särskilt utsatta för smittan är våra äldre medborgare. För dem är det då högst angeläget att deras förbindelser med omvärlden via telefon och bredband kan verka obrutet. I allt högre utsträckning gör vi beställningar hemifrån; matvaror handlas in för leverans och recept på medicin förnyas hemifrån. För många görs detta på telefon. I synnerhet i områden där internet är otillgängligt. Men det som drabbar dem som bor långt ut på landet är att även telefonförbindelserna är otillräckliga. Nordvärmländska orter som Kärrbäckstrand, Tallåsberget, Båtstad, Bjurbeget, Värnäs och Bastuknappen har dålig mottagning och felmeddelanden är mer regel än undantag. I Post- och uppdrag ingår att ”främja tillgången till bredband och mobiltäckning i alla delar av landet” (SFS 2007:951) och i enlighet med sitt regleringsbrev ”följa och redovisa tillgången till ersättningslösningar för telefoni och bredband för hushåll och företag som berörs av den pågående avvecklingen av kopparnätet”. Via sin hemsida kommunicerar PTS också målsättningar utifrån sitt uppdrag. Tre av dem är särskilt gällande utifrån den problematik som just nu är så aktuell på landsbygden: Fasta och mobila nät är utbyggda så att alla kan få tillgång till de tjänster som normalt efterfrågas. Alla har tillgång till tillförlitliga och säkra elektroniska kommunikationsnät och tjänster. Konsumenter kan känna sig trygga med att deras rättigheter är väl tillgodosedda. De här uppdragen och målsättningarna står i kontrast till de rapporter jag får från ovannämnda orter. Där har man kämpat med bristande kommunikationer. under pandemin får den här problematiken en mycket allvarlig inramning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att främja en bättre täckning för telefoni och bredband på de orter som anges ovan?
fr · H8111133 · 2020-12-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1133 Bonus–malus av (M) till Finansminister (S) Ekonomiska styrmedel, till exempel skatter, kan vara verkningsfulla för att påverka folks beteende och köpvanor. Bonus–malus var nog tänkt att bidra till en förbättring av miljön genom att minska utsläppen från smutsiga fordon, men verkligheten blev att man i stället straffbeskattar de fordon som smutsar ned minst, det vill säga nya fordon. Bonus–malus borde därför kallas ”extraskatt” och har inte med en avsevärt bättre miljö att göra. Nedan följer ett exempel på när bonus–malus går vilse och inte premierar det miljömässigt bättre fordonet. Jämför en , hybrid, bensin och elmotor, med en som har liten bensinmotor. Volvon väger , har en bensinmotor på 184 hästkrafter och en elmotor på 113 hästkrafter, totalt 297 hästkrafter. Enligt EU-cykeln drar den per mil. Tidningen testar bränsleförbrukningen med Sverigecykeln – en rättvis mätmetod som mäter bränsleförbrukningen utefter hur en bil körs och används i vårt land. Enligt den är förbrukningen per mil. Dock beskattas bilen enligt EU-cykeln som ger koldioxid utsläpp på per kilometer. Den hälften så tunga Opeln på 130 hästkrafter, som drar per mil med ett koldioxidutsläpp på per kilometer blir malusbeskattad med och därefter . Personer som äger hybridbilar bekräftar att bensinförbrukningen är som Teknikens Världs Sverigecykel beskriver. Med andra ord gynnas en tung, motorstark bil som drar mer bensin och därmed ökade utsläpp, medan den bil som är lätt, motorsvag, och drar mindre bensin med lägre utsläpp straffskattas enligt malus. och Opel är exempel men gäller allmänt, alltså även andra bilmärken med motsvarande tekniklösningar. Nämnas kan att Volvons räckvidd på el endast är . Total räckvidd är . Vidare kommenterar att Volvons förbrukning enligt WLTP är långt ifrån den upplevda testförbrukningen; som alltid med laddhybrider gäller det att man kör korta sträckor och däremellan stöttar med elladdning så ofta som möjligt. Jag kan visserligen förstå tanken med bonus–malus och att utsläppen behöver reduceras men detta slår helt fel. Med anledning av detta vill jag fråga finansminiser : Vad avser ministern att göra åt att fordon med mindre miljöpåverkan får malus medan hybridbilar som enligt tester har högre utsläpp får bonus?
fr · H8111134 · 2020-12-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1134 Graviditet under pandemin av (M) till Statsrådet (S) Covid-19 sprider sig alltmer i samhället, och regeringen har lämnat besked om ytterligare nationella restriktioner för att minska smittspridningen. På den myndighetsgemensamma presskonferensen uttryckte statsepidemiologen som vanligt att alla bör iaktta och följa de allmänna rekommendationerna och betonade vikten av detta särskilt för gravida. I detta ligger bland annat att undvika trängsel och att undvika sociala kontakter. Just de nämnda punkterna kan vara svårt för gravida som har ett yrke där det inte finns möjlighet att antingen få förändrade arbetsuppgifter eller att arbeta hemifrån eller från någon annan plats. Gravida ingår inte i någon av de riskgrupper som är berättigade till antingen smittbärarpenning eller annan ersättning till riskgrupper, utöver möjligheten att ta ut graviditetsersättning före beräknad nedkomst. Statsepidemiologen uttryckte på samma presskonferens att det inte är ovanligt att gravida, särskilt i slutet av graviditeten, blir allvarligt sjuka vid infektion även i vanliga fall, när det inte råder en pandemi. Det är förståeligt att många gravida mot den bakgrunden känner stor oro under en smittsam pandemi och att de gör allt för att inte riskexponera sig på exempelvis sitt arbete, inklusive vid resor till och från detsamma. Den som är gravid och som inte har möjlighet att utföra sitt arbete hemma eller på annan plats som är att anse innebärande låg smittorisk kommer i värsta fall att stå utan inkomst . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att föra in gravida bland de riskgrupper som har rätt till exempelvis förebyggande sjukpenning och/eller smittbärarpenning?
fr · H8111135 · 2020-12-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1135 Omställningsstöd för perioden juni–juli av (M) till Finansminister (S) Regeringen slår sig för bröstet för omfattade stödåtgärder till företag som drabbats hårt av coronapandemin. Dessvärre har regeringens hantering av stöden till drabbade företag varit ett haveri med sena besked, otydliga regler och oacceptabelt långa handläggningstider. För företag inom besöksnäringen och gränshandeln, som har sina viktigaste omsättningsmånader , framstår det som att regeringen utformar krisstöden så att just deras företag inte ska bli hjälpta i någon större omfattning. Stöden var nämligen som lägst och kraven som högst . För kunde företag få omställningsstöd på upp till hela om de haft en minskad omsättning på . För var taket för stöd per företag , och för att över huvud taget komma i fråga för stöd krävdes ett omsättningstapp på . Så som regelverket för omsättningsstöd är utformat ska dessutom omsättningsstödet för minskas om företaget fått hyresstöd för april till och med juni. Den regeln gäller såväl för enskilda företag som för företag som ingår i en koncern. I praktiken kan det innebära att företag som fått stora hyresstöd helt blir utan omställningsstöd för oavsett hur stora omsättningstapp de har haft. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Var det ministerns avsikt att olika stöd, såsom hyresstöd och omställningsstöd, helt skulle kunna ta ut varandra?
fr · H8111136 · 2020-12-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1136 Ersättning till företag av (M) till Näringsminister (S) Regeringen försöker ge sken av att den har sjösatt stora stödåtgärder till företag som drabbats hårt av coronapandemin. Dessvärre har regeringens hantering av stöden till drabbade företag varit ett haveri med sena besked, otydliga regler och oacceptabelt långa handläggningstider. Restriktioner och rekommendationer måste gå hand i hand med stöd till de företag och enskilda människor som får betala priset för vidtagna åtgärder. Så har ej skett. Så sent som presenterade regeringen nya restriktioner som var riktade mot två redan oerhört utsatta branscher: restaurangbranschen och handeln. Detta utan att regeringen gav några besked om hur drabbade företag skulle ersättas. Genom sitt agerade äventyrar regeringen tiotusentals jobb. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Om, och i så fall när, kommer ministern att ge besked om ersättningar till de företag som drabbas av de ytterligare skärpta restriktionerna?