ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811119 · 2020-09-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:119 Konsekvensanalys av förtida nedläggning av flygplats av (M) till Näringsminister (S) Mitt under rådande pandemi, när flygbranschen i hela världen går på knäna och ingen vet hur framtiden kommer att se ut, har regeringen passat på att begära en utredning av Swedavia om en förtida avveckling av . som gått har krisstöd gått ut för att hålla näringslivet under armarna och se till att bolag inte går i konkurs eller tvingas avskeda människor. Även det av staten delägda bolaget har fått ett bidrag, och regeringen har tvingats säkerställa kommunikationer till vissa destinationer för att ska fungera. I den sammanfattning av konsekvensutredningen som Swedavia publicerat och efter det möte som trafikutskottet haft i framkommer det att Swedavia gör analysen att det minskade resandet kommer att bestå. Detta antagande är gjort innan vi vet vart pandemin tar vägen och utan att den statliga coronakommissionen är på plats . Konsekvensanalysen av hur näringslivet påverkas av förtida nedläggning är heller inte gjord. kommer att få en avgörande betydelse när affärsflyget kommer igång efter pandemin och rekommendationer att arbeta hemifrån upphör. är en liten flygplats som snabbt kan ta emot ett ökat antal flighter och anpassat för mindre flygplan och bolag som dessutom flyger på mindre destinationer än SAS. har inte den kapaciteten, och för att återstarta och få igång tillväxten krävs en snabb mobilitet. Då finns inte tiden att vänta på regeringsbeslut om framtid. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att snabbt tillsätta en utredning om konsekvenserna för näringslivet av en förtida nedläggning av ?
fr · H81112 · 2020-09-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:12 Ansvar för svårt sjuka som fått avslag på sin asylansökan av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) slängdes en 23 årig man med cp-skada, epilepsi och intellektuell funktionsnedsättning ut från sitt boende i . Mannen, som är asylsökande från , har ett utvisningsbeslut från fastställt. menar att personer som fått avslag förlorar rätten till boende och bistånd och hänvisar till kommunen för att få hjälp att överleva. Mannen motsätter sig inte utvisningsbeslutet, men planeringen av återvändandet är ännu ej klar, det jobbar på. Trots detta väljer att ställa mannen på gatan. Eftersom mannen inte klarar sig utan hjälp från andra såg hans gode man ingen annan möjlighet än att ta honom till sjukhus. har mannen tillfälligt fått flytta in på ett boende igen, förhoppningsvis tills detta är löst. Jag vill understryka att ett avslag ska vara ett avslag, men fram till dess att utvisningen verkställs måste vi behandla svårt funktionsnedsatta med respekt och värdighet. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att förhindra att svårt sjuka människor som fått avslag på sin asylansökan sätts på gatan till dess att utvisning kan ske?
fr · H811120 · 2020-09-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:120 Kommuners och regioners extra kostnader för pandemin av (M) till Finansminister (S) Coronapandemin har slagit hårt ekonomiskt mot landets kommuner och regioner, där merkostnaderna varit enorma för extrapersonal och övertidsersättningar. Vid upprepade tillfällen har finansministern bedyrat att kommunerna ska ersättas för alla kostnader man haft för coronabekämpandet. Så har inte blivit fallet då har fått 10 miljarder att dela ut till kommuner och regioner för merkostnader för extrapersonal, övertidsersättning, skyddsutrustning, informationsinsatser, anpassning av lokaler och skyndsamma transporter. Enligt Kommuner och Regioner (SKR) har 305 kommuner av 310 ansökt om de extra medel på 5 miljarder som delats ut fram till . Ansökningarna har totalt uppgått till 11,2 miljarder. Med andra ord har de medel som sökts varit dubbelt så höga som de medel som delats ut fram till . Jag vill därför fråga finansminister : Hur avser ministern att kompensera kommuner och regioner för deras extra kostnader under pandemin, så som har utlovats?
fr · H811121 · 2020-09-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:121 Kommuners och regioners extra kostnader för pandemin av (M) till Statsrådet (S) Coronapandemin har slagit hårt ekonomiskt mot landets kommuner och regioner, där merkostnaderna varit enorma för extrapersonal och övertidsersättningar. Vid upprepade tillfällen har finansministern bedyrat att kommunerna ska ersättas för alla kostnader man haft för coronabekämpandet. Så har inte blivit fallet då har fått 10 miljarder att dela ut till kommuner och regioner för merkostnader för extrapersonal, övertidsersättning, skyddsutrustning, informationsinsatser, anpassning av lokaler och skyndsamma transporter. Enligt Kommuner och Regioner (SKR) har 305 kommuner av 310 ansökt om de extra medel på 5 miljarder som delats ut fram till . Ansökningarna har totalt uppgått till 11,2 miljarder. Med andra ord har de medel som sökts varit dubbelt så höga som de medel som delats ut fram till . Pandemin är inte slut, och kommuner och regioner fortsätter att få ökade kostnader. Kostnaderna är svåra att beräkna och budgetera för, och risken är nu att ordinarie verksamhet bli lidande när utlovade ersättningar från staten inte kommer. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta, och vilka är statsrådets besked om hur kommuner och regioner ska agera när utlovade kostnadsersättningar inte kommer?
fr · H811122 · 2020-09-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:122 Ekonomisk tillväxt på nivå av (M) till Finansminister (S) tillämpar kommunalt självstyre, och det råder beskattningsrätt. Trots detta finns det ett system för den kommunala inkomstutjämningen. Huruvida den kommunala inkomstutjämningen genererar positiva effekter eller ej är svårmätt. Det finns enligt inga kvantitativa metoder för att mäta kommunernas tillväxtincitament och därmed inga tillförlitliga underlag för huruvida inkomstutjämningen genererar positiva effekter. Tvärtom finns det forskning som visar att oron för inkomstutjämningen påverkar kommunernas incitament för tillväxt negativt. Vidare bedömer utifrån sin granskning av den kommunala inkomstutjämningen att det finns ett fortsatt behov av välunderbyggda underlag för att utforma en effektiv inkomstutjämning. En skatt som kan eventuellt kan vara kontraproduktiv för tillväxten och där det saknas tillförlitliga underlag för att studera dess effekt för tillväxten kan vara direkt skadlig för den ekonomiska tillväxten. Inte minst under coronapandemin och tiden efter epidemin är det angeläget att incitamenten för ekonomisk tillväxt utgår från väl underbyggda metoder, att de politiskt beslutade ekonomiska fördelningsmetoder som tillämpas inte ställer till mer skada än vad de tillför nytta och att metoderna är evidensbaserade och tillförlitliga. Så är inte fallet vad gäller den kommunala inkomstutjämningen; tvärtom finns det studier som visar på att situationen kan vara den motsatta. Jag vill därför fråga finansminister : Avser ministern att på något sätt förändra de ekonomiska transfereringar som i vissa avseenden kan vara negativa för tillväxten, det vill säga den kommunala inkomstutjämningen?
fr · H811123 · 2020-09-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:123 förbindelser med av (M) till Utrikesminister (S) har uppgifter i medierna gjort gällande att den svenska diplomatiska relationen med har försämrats. Enligt rapporteringen ska ett firande av 100-årsjubileet av de diplomatiska förbindelserna ha ställts in. Den bilaterala relationen mellan våra två länder har genom tiderna varit mycket god. Med anledning av vad som anförs ovan önskar jag fråga utrikesminister : Hur agerar ministern för att säkerställa välfungerande och goda relationer med ?
fr · H811124 · 2020-09-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:124 Försvarsmaktens miljötillstånd av (SD) till Försvarsminister (S) Enligt saknar militären tillstånd att skjuta i övningssyfte i , men ändå fortsätter de att skjuta. I detta fall skedde 2007 en ändring i miljölagstiftningen. Det som militären gjort , övat på skjutfälten i skärgården, krävde helt plötsligt miljötillstånd. , skrevs ett tillstånd ut av miljöprövningsdelegation, vilket började gälla när tillståndet vunnit laga kraft, men tillståndet har som så ofta sker överklagats och har ännu inte avgjorts av regeringen. Detta har resulterat i att verksamheten med skjutövningar vid Göteborgs skärgårds skjutfält än saknar tillstånd. Överklagandet hamnade hos Mark- och som sedan skickade ärendet vidare till regeringen. Där har ärendet nu beretts . Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Hur ser ministern på att det kan ta över för ett miljötillstånd för Försvarsmakten att vinna laga kraft, och vilka åtgärder vidtar ministern inom sitt ansvarsområde i regeringen för att övningsverksamheten ska kunna bedrivas i enlighet med gällande lagstiftning?
fr · H811125 · 2020-09-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:125 Massgripandena av oppositionella i av (V) till Utrikesminister (S) har under partiet AKP:s och president långa tid vid makten haft en allt sämre demokratisk utveckling, och tillståndet för mänskliga rättigheter har kraftigt försämrats. Särskilt efter det misslyckade kuppförsöket har förtrycket mot oppositionella ökat kraftigt i . grundades och gjorde ett succéval 2015. Efter att partiet blev en viktig oppositionell kraft på den nationella scenen i har förtrycket mot partiet ökat kraftigt. Partiledarna sitter fängslade utan rättegång. , , skedde så en massiv attack på när 82 av deras ledande företrädare greps. Anklagelserna är uppenbart fabricerade. Syftet är att tysta kritiker till den turkiska regimen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att fördöma de godtyckliga massarresteringarna och kalla upp ambassadör till ?
fr · H811126 · 2020-09-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:126 Tidigareläggning av Nya Ostkustbanan av (V) till Infrastrukturminister (S) I och med coronautbrottet är det betydligt mindre trafik på järnvägen. Ett minskat tågresande är negativt av många skäl, inte minst om det leder till ett ökat bilresande och ökade utsläpp. Men mindre tågtrafik ger en möjlighet till ökat underhållsarbete och utbyggnad av ny järnvägskapacitet. Ett exempel där tempot skulle kunna höjas är det planerade bygget av dubbelspår mellan , och i form av Nya Ostkustbanan. Dessvärre finns inte tillräcklig finansiering för Nya Ostkustbanan, varför det är oklart när vi har ett färdigt dubbelspår längs . I sitt remissvar från till kritiserar bolaget den innevarande utbyggnadstakten för att vara alldeles för låg för att uppfylla viktiga nationella och regionala målsättningar. Nya Ostkustbanan föreslår i stället ett färdigställande av sträckan ––2035. Enligt mitt förmenande förefaller det vara en fullt realistisk tidsplan. Det finns inga skäl att dröja med en sådan här viktig investering. Vinsterna för hela befolkning liksom för godstransportörerna samt för klimatet skulle vara enorma. Men ett tidigare färdigställande av dubbelspåret fordrar en full finansiering av bygget. finns endast finansiering för av bygget. Väl medveten om att ministern är mitt uppe i planering för en ny nationell infrastrukturplan och infrastrukturproposition och att det är svårt att föregå viktiga beslut om enskilda objekt anser jag ändå att det är av högsta vikt att regeringen noggrant analyserar Nya Ostkustbanans remissvar om ett tidigareläggande av utbyggnaden av dubbelspåret –. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för tidigareläggning av dubbelspåret på sträckan –?
fr · H811127 · 2020-09-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:127 Remittering av betänkande av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) uppgav justitie- och migrationsminister till att samtliga förslag som den parlamentariska migrationskommittén överlämnar till regeringen kommer att skickas på remiss. senare, , uppgav miljö- och klimatminister till samma tidning att det är en fråga som behandlas av regeringen som ett kollektiv, och höll inte med justitie- och migrationsministern att han själv kan besluta om vilka förslag som remitteras. I samband med att statsminister intervjuades av SVT:s Agenda uppgav statsministern att samtliga 26 förslag ska skickas på remiss. När förslagen formellt överlämnades gav justitie- och migrationsministern ett annat besked, då han svarade att förslagen ska behandlas i enligt gängse ordning. upprepade statsministern till TT Nyhetsbyrån att samtliga förslag ska skickas på remiss. Regeringsföreträdare lämnar olika besked på samma fråga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Vilka av förslag kommer att remitteras, och när avser ministern att skicka förslagen på remiss?
fr · H811128 · 2020-09-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:128 Avbrott i markförlagda it- och telekomnät av (C) till Statsrådet (S) I snitt sker det fem avbrott i markförlagda it- och telekomnät (fibernät), ofta på grund av grävarbeten, året om i vårt land. De tjänster och funktioner som distribueras i dessa fibernät är viktiga och blir allt viktigare för människor och det samhälle vi lever i. Det märks och hörs på den frustration människor och organisationer ger uttryck för när de digitala tjänsterna försvinner och felavhjälpning dröjer. En iakttagelse jag gjort, och som statsrådet gärna får kommentera, är att ju mer perifert störningen på fibernätet sker, desto tar felavhjälpningen. Det finns givetvis en logik i att ju mer massivt avbrottet är, ju fler människor och samhällsstrukturer som berörs, desto större är trycket på att få felet avhjälpt samt att perifera avbrott kan ta att avhjälpa på grund av avstånd etcetera. Men sett ur den enskilda människans/organisationens perspektiv är det ju samma elände oavsett var i nätet man har sin accesspunkt. Om vi jämför nätet för it och telekom med nätet för eldistribution finns det en stor skillnad avseende vad som händer vid längre avbrott. efter stormarna och fick elnätsägarna krav på sig att ersätta sina kunder för bortfall av elkraft. Effekten av dessa och andra stormar var givetvis mer massiva avseende skador på samhällsinfrastruktur än vad enstaka kabelavbrott på grund av avgrävning är, men likväl skapades med hjälp av den avbrottsersättning som lagstiftades fram ett starkt ekonomiskt incitament för elnätsägare att alltid säkerställa högsta möjliga tillgänglighet till sina respektive elnät. Något motsvarande lagstadgat krav på tillgänglighet kopplat till avbrottsersättning gentemot kund finns såvitt jag förstår inte avseende landets nätägare för it och telekom. Vid upprepad försumlighet hos nätägare med att säkra leveranser av kundernas tjänster i sina nät har PTS möjlighet att starta ett tillsynsärende avseende den specifika operatören, men något starkt och ekonomiskt incitament torde inte finnas. Min fråga till statsrådet blir: Delar statsrådet min bild av att det inte finns tillräckligt starka incitament för nätägaren att upprätthålla hög tillgänglighet också i it- och telekomnätens mer perifera delar, och vilka åtgärder vidtar statsrådet i så fall?
fr · H811129 · 2020-09-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:129 Säkerhetsrutiner för att granska anställda på Försvarsmakten av (M) till Försvarsminister (S) Medierna har rapporterarat om att en ytterligare chef i försvaret har varit anställd på grundval av falska uppgifter. Mannen, som flyttade till , har varit civilanställd. Men i sin roll som chef vid insatsstab har han arbetat med att analysera det svenska försvarets styrkor och svagheter. Jag har tidigare frågat försvarsministern, med anledningen av den så kallade falska officeren, om han och regeringen avser att vidta åtgärder för att klargöra och stärka Försvarsmaktens säkerhetsrutiner för att skydda säkerhet. Jag fick då till svar: ”Lagstiftningen och Försvarsmaktens interna regelverk är tydliga i fråga om såväl krav på säkerhetsprövning som ansvarsförhållanden. Försvarsmaktens ansvar är därmed tydliggjort. Uppföljning av säkerhetsrutiner ska enligt gällande myndighetsansvar ske inom Försvarsmakten. Enligt den information jag har sker också sådan uppföljning. Från min och regeringens sida är därför några åtgärder inte aktuella beträffande Försvarsmaktens säkerhetsrutiner.” har det dock uppdagats ytterligare ett fall där en person varit anställd på falska uppgifter på försvarshögkvarteret. Detta väcker återigen frågor kring hur säkerrutinerna fungerar i försvaret. Med anledning av detta vill jag nu fråga försvarsminister : Avser försvarsministern och regeringen att vidta några åtgärder för att stärka säkerhetsrutinerna hos försvaret, nu när ett ytterligare fall uppdagats där en person varit anställd på Försvarsmakten utifrån falska uppgifter ?
fr · H81113 · 2020-09-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:13 EU:s förslag om blyförbud av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) och andra länder i EU har redan ett förbud mot användning av blyhagel över våtmarker. Detta förslag som förs fram bryter mot alla gällande rättsprinciper och skulle bli ett dråpslag mot den svenska jägarkåren. Regeringen bör vara tydlig med att avfärda det förslag som ligger på bordet. Min fråga till miljö-och klimatminister är: Vilka initiativ är ministern beredd att ta för att få regeringen att säga nej till förslaget ?
fr · H811130 · 2020-09-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:130 Likvärdighet i räddningstjänsten av (M) till Statsrådet (S) Regeringen skriver i proposition 2019/20:176 En effektivare : ”Kommunernas arbete med skydd mot olyckor har grundläggande betydelse för människors säkerhet och trygghet. Det är därför av stor vikt att denna verksamhet kan bedrivas på ett så likvärdigt, effektivt och säkert sätt som möjligt.” Statens styrning av kommunernas verksamheter sker framför allt genom bestämmelser om övergripande nationella mål i LSO. Av 1 kap. 1 § LSO framgår att bestämmelserna i lagen syftar till att i hela landet bereda människors liv och hälsa samt egendom och miljö ett med hänsyn till de lokala förhållandena tillfredställande och likvärdigt skydd mot olyckor. Målet gäller både för räddningstjänstverksamheten och den förebyggande verksamheten. Med ett som ser väldigt olika ut i jämfört med eller Åre så kan det dock vara svårt att tolka ordet likvärdigt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge relevant myndighet ett uppdrag att klarlägga och förtydliga vad som menas med likvärdigt i detta sammanhang?
fr · H811131 · 2020-09-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:131 De förenklingspolitiska målen av (SD) till Näringsminister (S) Näringslivsorganisationer, oppositionspolitiker som jag själv samt andra intressenter blev något förvånade när regeringen presenterade sin budgetproposition . Under utgiftsområde 24 Näringsliv förväntades nämligen de nya målen för förenklingspolitiken presenteras, men i stället lyste de med sin frånvaro. Detta är inte helt oproblematiskt givet att de nu gällande målen löper ut under innevarande år. Regeringen förklarade i stället att man avser att återkomma i närtid med beslut om nya mål för förenklingspolitiken samt att de nuvarande målen kommer att vara styrande för regeringens arbete på området till dess att nya mål beslutats. Att inte följa praxis väcker naturligtvis frågor om varför man inte presenterade de nya målen i budgeten. Har man inte lyckats komma överens med januaripartierna eller är det ett försök att finta oppositionen? Alldeles oavsett torde det vara ytterst tajt om tid att förankra de nya målen i . Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag rikta följande fråga till näringsminister : När och på vilket sätt avser ministern att återkomma till för beslut om nya mål för förenklingspolitiken?
fr · H811132 · 2020-09-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:132 Förslaget om ny migrationspakt i EU av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Ett förslag om EU:s nya migrationspakt har presenterats av den svenska EU-kommissionären tillika socialdemokraten . Det är ett förslag som kommissionären menar skulle vara långsiktigt hållbart. Det skulle dock innebära något helt annat än vad gemene väljare i hade förväntat sig, mot bakgrund av att de allra flesta vill se en minskad invandring till . Ej heller innebär förslaget, som man aviserat, att man ”delar på bördan inom EU” på ett mer jämlikt sätt. Om den nya pakten skulle antas skulle vi se att EU:s och framför allt migrationslagstiftning förändrades i grunden, och då inte till det bättre. Migrationen till riskerar nämligen med de lydelser som finns att öka än mer än . Skälen till detta är flera. Dublinförordningen skrotas som bekant, vilken inneburit den självklara principen om att asylansökningar från flyktingar ska behandlas i första säkra land, det vill säga så snart en migrant satt sin fot i säkerhet. Detta system, som förvisso inte upprätthållits särskilt väl av , ersätts nu av ett betydligt mer ologiskt system som framför allt baseras på familjeanknytning. En vidsträckt familjeanknytning som gör att exempelvis även vuxna syskon ska kunna räknas in för att en migrant ska få stanna. Mot bakgrund av det enorma antalet migranter som redan bor i är det lätt att förstå vilka konsekvenser detta kan få, i kombination med de oöverträffat generösa välfärdssystemen. Det enda släktingar till personer som befinner sig i behöver göra för att få asyl i är att ta sig till EU:s mottagningscenter. I sig gör det nya förslaget att det är än mer attraktivt för människor att välja riskfyllda resor i trånga och varma lastbilar eller i odugliga båtar på . Den nya migrationspakten är inte bara skadlig baserat på den skrivelse som finns. Det är även ett djupt odemokratiskt förslag som baseras på tvång och än mer överstatlighet när mycket av kontrollen lämnas över till byråkrater i . Det innebär i korthet att migranter framöver kan komma att skickas till exempelvis , utan att vi kan sätta stopp hur illa det än står till i vårt samhälle. Justitie- och migrationsminister önskas därför svara på följande fråga: Hur ser ministern på det förslag om migrationspakt som den svenska EU-kommissionären presenterat, och hur kommer regeringen att agera?