ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711792 · 2020-01-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:792 Stämpelskatten inom sjöfarten av (M) till Finansminister (S) Inom svensk sjöfart hanteras stora mängder gods till ett stort värde. Den internationella konkurrensen gör att alla extra utgifter för ett rederi blir tydliga nackdelar i denna konkurrens. I har vi en stämpelskatt på pantbrev. Vid utfärdande av pantbrev utgår en särskild stämpelskatt på av beloppet. I och med att fartygsbyggande ofta innebär investeringar om många hundra miljoner och i flera fall miljardbelopp resulterar denna stämpelskatt i ökade kostnader. De flesta andra länder har helt avvecklat stämpelskatten eller satt denna till ett fast belopp liknande en fast stämpelavgift. inkom i stämpelskatt ca 4,1 miljoner . Således förvisso inget högt belopp, men alltjämt en konkurrensnackdel för svenska rederier som gör investeringar i nya fartyg, moderniseringar eller ny miljöteknik. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har ministern för avsikt att tillsätta en utredning för skattens avvecklande eller verka för att stämpelskatten omvandlas till en mer förutsägbar och mindre kostsam stämpelavgift till gagn för svensk sjöfart?
fr · H711793 · 2020-01-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:793 Utvärdering och uppdatering av svensk tonnageskatt av (M) till Finansminister (S) infördes tonnageskatt för sjöfart i . Syftet med införandet var bland annat att göra inbetalningen av skatt mer förutsägbar, ge svensk sjöfart samma villkor som sjöfarten i andra länder och därmed att öka inflaggningen av fartyg till . fanns det 107 svenskflaggade fartyg, enligt . har den siffran landat på 98 stycken fartyg. Variationer av inflaggningsgraden kan självfallet förekomma, men alltjämt påvisar detta att det svenska tonnageskattesystemet inte fungerar som det är tänkt. Någonting behövs således göras. Statsrådet har själv i en interpellationsdebatt svarat undertecknad att regeringen meddelat att den har för avsikt att göra en uppföljning och utvärdering av tonnageskattesystemet när tillräcklig tid gått. På en direkt fråga under interpellationsdebatten angav statsrådet att trots att det hade gått införandet så fanns det ännu inte skäl att starta en utvärdering av systemet. meddelade att de flyttar sin verksamhet från till förmån för . Anledningen var att ”det danska systemet är ett snäpp bättre”. Låt oss agera nu för att inte förlora fler fartyg. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Är ministern och regeringen villig att nu tillsätta en utvärdering av tonnageskattesystemet i syfte att förbättra och utveckla den så att den svenska sjöfarten kan konkurrera på lika villkor med omgivande länder?
fr · H711794 · 2020-01-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:794 Skyddsjakt på varg av (M) till Statsrådet (S) skrev dåvarande landsbygdsminister och miljöminister att skyddsjakten på varg skulle ses över. levererade en rapport på ämnet men har tyvärr ingenting hänt. Vargfrågan är känslig, men de flesta är överens om att skyddsjakt är ett effektivt medel för att inte försvåra situationen. Tyvärr så försvåras skyddsjakten genom att länsstyrelserna gör olika bedömningar med hänvisning till Viltskadecenters kriterier. Dessa har dock inte uppdaterats , och har inte heller vidtagit några åtgärder för att underlätta i en så infekterad fråga. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att Viltskadecenters kriterier ska uppdateras eller för att ska gå vidare med den rapport som överlämnades ?
fr · H711795 · 2020-01-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:795 Utnämningen av ny generaldirektör för av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) lämnade dåvarande generaldirektören för , , sin tjänst. Generaldirektören har i vår ordning att i varje enskilt ärende fatta beslut gällande exportkontroll av krigsmateriel, ibland efter hörande av . beslutas det att ärendet ska hänskjutas till regeringen. Uppdraget som generaldirektör i myndigheten är mycket grannlaga. Det är därför anmärkningsvärt att det nu har gått 14 månader utan att regeringen har utsett en ny generaldirektör för . Detta inte minst med tanke på att ISP har haft att implementera nya uppdrag och det skärpta regelverket gällande exportkontroll av krigsmateriel. Myndigheten har under hela letts av en vikarierande generaldirektör. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : När planerar regeringen att utse en ny generaldirektör för ?
fr · H711796 · 2020-01-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:796 Utvärdering av tonnageskatten av (KD) till Finansminister (S) Jag ställde en skriftlig fråga till statsrådet om en översyn av stämpelskatten för fartygsinteckningar. På regeringens frågestund ställde jag en fråga till om vilka förbättringar av tonnageskattesystemet regeringen vill göra. Trots att frågorna egentligen handlat om olika skatter har svaret på båda frågorna har varit att tonnageskattesystemet ska utvärderas efter ””. Även andra riksdagsledamöter har ställt liknande frågor och fått liknande svar, exempelvis på skriftliga frågor av och (2018/19:555 och 2019/20:667) och interpellationen 2018/19:180 av . Frågorna om hur förutsättningarna för den svenska sjöfarten ska förbättras är mycket viktiga ur såväl transport- och näringslivsperspektiv som miljö- och säkerhetsperspektiv. Samarbetet Blå tillväxt, som består av såväl arbetsgivare () som fack (sjöfolk och ), lyfter fram både stämpelskattens borttagande och en utveckling av tonnageskattesystemet som prioriterade frågor att arbeta med. Parterna menar att dessa åtgärder snabbt och kraftfullt skulle förstärka den svenska sjöfarten och innebära omfattande inflaggning. Mot bakgrund av frågans höga prioritet vore det välkommet med en konkret tidsplan från regeringen kring hur man ska gå vidare. Tonnageskattesystemet beslutades om i och började tillämpas . Det innebär att vi nu precis har påbörjat det fjärde året med möjlighet att tillämpa tonnagebeskattning. borde vara en tidsperiod som ligger inom den allmänna definitionen av ””. Vi kan konstatera att länder i vår omgivning frekvent gör justeringar i sina tonnageskattesystem för att de ska vara attraktiva så att skatten betalas i deras respektive länder. Senast gjorde en rad justeringar i sitt redan attraktiva system. Därför vill jag ställa följande fråga till finansminister : När har det gått ””, så att tonnageskattesystemet ska utvärderas?
fr · H711797 · 2020-01-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:797 Den svenskflaggade handelsflottans storlek i händelse av kris eller krig av (KD) till Försvarsminister (S) Att ha en stor och diversifierad svenskflaggad handelsflotta är viktigt ur flera perspektiv. En livskraftig svensk sjöfart är givetvis viktig för näringen i sig (i allt från rederier till maritim tillverkningsindustri och akademi), men det är också viktigt för all handelsberoende verksamhet i , både på import- och på exportsidan. Det är också viktigt för trovärdighet och inflytande i internationella organisationer som IMO, där vi till exempel bör verka för hårdare internationella miljökrav och ett stärkt säkerhets- och arbetsmiljöarbete. En stor handelsflotta är, vilket ibland verkar glömmas bort, också viktig ur ett försvars- och försörjningsperspektiv. I händelse av kris, krig eller krigsliknande tillstånd skulle sannolikt utländska fartyg som trafikerar i stor utsträckning flytta sin verksamhet till andra delar av världen och därmed lämna landet utan tillgång till nödvändiga transporter för landets försörjning. Antalet fartyg med svensk flagg skulle inte räcka för att täcka våra behov i ett sådant läge. I detta sammanhang kommer också diversifieringen av handelsflottan in, då det är nödvändigt att kunna operera olika fartygstyper för olika behov. Det svenska försvaret stärks , och även om det går att diskutera hur snabbt detta behöver ske finns det en bred politisk enighet om att det måste ske. Men även kapaciteten i den svenskflaggade handelsflottan måste diskuteras ur detta perspektiv. I medierna figurerar uppgiften att behöver mellan 200 och 250 svenskflaggade fartyg av olika typer för totalförsvaret – har vi 100. Mot bakgrund av detta vill jag fråga försvarsminister : Hur stor anser ministern och regeringen att handelsflottan behöver vara för att vara tillfredsställande i händelse av kris eller krig?
fr · H711798 · 2020-01-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:798 Förföljelsen av kristna av (KD) till Utrikesminister (S) anordnade tvärpolitiska kommitté för kristna folkgruppers rättigheter ett seminarium tillsammans med organisationen . Detta med anledning av att organisationens årliga rapport, , presenterades. Rapporten listar de 50 länder som är värst för kristna att leva i, och i dessa länder utsätts 260 miljoner kristna för systematisk förföljelse. Förföljelsen mot kristna i världen har ökat ständigt under . Våld, förtryck och systematiskt planerade övergrepp av islamistiska terrororganisationer hotar kristnas existens i och i vissa länder i . Det gäller även i kommunistiska länder, såsom och , där intoleransen och förföljelsen är stor. tog det brittiska fram en rapport som slår fast att kristna är de mest förföljda i världen. Rapporten konstaterar att förföljelsen av kristna på allt fler platser närmar sig definitionen av ett folkmord. Vi har redan sett hur Islamiska staten (IS) gjort sig skyldiga till detta avskyvärda brott i och . I den brittiska rapporten framgår att kristna utgjorde av befolkningen i och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att via FN och EU verka för att införa sanktioner mot länder, personer och enheter som inte respekterar religionsfriheten samt för att FN ska ta fram en handlingsplan för att skydda och säkra kristnas fortsatta existens i ?
fr · H711799 · 2020-01-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:799 Utförare av sjukhusvård av (M) till Socialminister (S) Tidningen utser det bästa sjukhuset i i tre olika kategorier. Det handlar om universitetssjukhus, mellanstora sjukhus med dygnsöppen akutmottagning och förlossningsavdelning, samt mindre sjukhus med dygnsöppen akutmottagning utan förlossningsavdelning. I den senare kategorin vann det privatdrivna sjukhuset överlägset. bedriver ett mycket medvetet långsiktigt utvecklings- och förbättringsarbete. I Dagens Medicins granskning ingår bland annat kategorin medicinsk kvalitet, vilket väger tyngst i granskningen. I denna kategori är i topp, bäst av alla sjukhus. Därtill väger kategorierna tillgänglighet och hygien tungt. är näst bäst i båda dessa kategorier. Den socialdemokratiskt ledda regeringen och socialministern har mycket medvetet kritiserat privat driven vård för att hålla sämre kvalitet än den offentligt drivna vården. Regeringen hävdar att den privata vården prioriterar att maximera sin vinst och att detta går ut över vårdens kvalitet. visar på det motsatta förhållandet. toppar dessutom kategorin ekonomi, men har förbättringar att göra när det gäller trycksår och överbeläggningar. Till saken hör att är ett sjukhus som Region ansvarar för när det gäller ekonomiska villkor, tilldelning av resurser och uppföljning av resultaten. Naturligtvis kan sådana här kvalitetsgranskningar och rangordningar av sjukhus göras på många olika sätt. Det råder dock inget tvivel om att Dagens Medicins granskning är seriös, återkommande och väl genomarbetad. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka nationella åtgärder avser ministern att genomföra i syfte att underlätta för fler privata utförare att bedriva sjukhusvård och att konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och fristående vårdgivare?
fr · H711800 · 2020-01-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:800 Köer och regionala skillnader i cancervården av (M) till Socialminister (S) håller rubrikerna i svenska tidningar på att explodera i storlek när det gäller cancervården och dess bristande tillgänglighet. ”Patienter hinner dö i cancerköerna” är den allra senaste i den långa raden av oroande beskrivningar av svensk cancervårds långa köer och stora regionala skillnader mellan olika delar av landet. Inspektionen för vård och omsorg () visar i aktuell granskning att köerna i gällande lever- och bukspottkörtelcancer varit så långa att patienter med cancer som från början var möjliga att bota i stället till slut enbart blev erbjudna vård i livets slutskede. har sammanställt en redovisning av senast tillgängliga uppgifter gällande väntetiderna för några av de vanligaste diagnoserna som cancerpatienter drabbas av. Sex av tio kvinnor med bröstcancer får inte sin operation inom utlovad maximal väntetid. Fem av sex män med prostatacancer får inte sin strålbehandling inom maximal utlovad väntetid. Fem av sex personer med lungcancer får inte sin första behandlingsstart inom utlovad maximal väntetid. Detta är totalt oacceptabelt. När det gäller beskrivningen att svensk cancervård är ojämlik sammanfattar Myndigheten för vård- och omsorgsanalys läget på ett träffande sätt: ”Omotiverat olika – socioekonomiska och regionala skillnader i cancervården”. Myndigheten beskriver hur det finns stora omotiverade skillnader i vård och behandling av cancersjuka mellan regionerna och att dessa regionala skillnader ”vanligtvis har organisatoriska orsaker, det vill säga regionernas arbete med hur vården styrs och organiseras”. Sammantaget tenderar de regionala skillnaderna också vara större när det gäller väntetid till behandling. uppmanar regeringen att skyndsamt se till att kömiljarden vidareutvecklas genom att knyta särskilda resurser till kömiljarden i syfte att korta köerna i cancervården. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka nya nationella konkreta åtgärder avser ministern att genomföra i syfte att ta bort de långa köerna inom cancervården i och de växande regionala skillnaderna?
fr · H711801 · 2020-01-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:801 Arktiskt turismsamarbete av (SD) till Statsrådet (S) har lämnat en rekommendation till angående turismsamarbete i den arktiska regionen, efter beredning i utskottet för tillväxt och utveckling. Arktiskt turismsamarbete har bedrivits och på olika sätt. Ett exempel är projektet , som ministerrådet stöder, där man lägger vikt vid att attrahera och ge god service till turister i norra , och . Medel har också beviljats till Development in the Nordic Arctic och Partnership for Sustainability: in Times of Change. Även de olika Visit-organisationerna arbetar både enskilt och tillsammans med andra. Det finns också många andra exempel på aktörer som bedriver ett viktigt samarbete inom området. Vad som dock saknas i detta är att de som faktiskt ansvarar för styrning och reglering har ett välfungerande samarbete. Därför behövs en samordning som kan underlätta för turismverksamheterna i den arktiska regionen. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att arbeta för att ytterligare utveckla det arktiska turismsamarbetet från svensk sida?
fr · H711802 · 2020-01-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:802 Ungas beställning till samhället av (SD) till Socialminister (S) Utredningen beställning till samhället 2.0 lämnades till den dåvarande socialministern, , . I utredningen har den tidigare nationella samordnaren med ansvar för området psykisk hälsa, , sammanställt vad unga själva anser att samhället bör göra för att den psykiska hälsan ska förbättras hos gruppen. Arbetet med utredningen skedde likaså i samarbete med . En rad förslag kunde presenteras i utredningen. Däribland fanns förslag om att regeringen ska ge i uppdrag att genomföra en översyn av hur kunskap om psykisk och psykosocial hälsa och ohälsa kan integreras i läroplanen. Det fanns även förslag om att psykisk och psykosocial hälsa ska inkluderas i de hälsobesök som elevhälsan ansvarar för. Syftet med utredningen var att unga själva skulle få möjlighet att göra sina röster hörda och ges tillfälle att redogöra för vilka behov som man ansåg behövde mötas. Det var också en möjlighet för engagerade unga att komma med förslag på lämpliga åtgärder för att stärka den psykiska hälsan och minska den psykiska ohälsan hos den aktuella gruppen. har det snart gått utredningen lämnades till den dåvarande socialministern, och därför vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ser ministern på de förslag som återfinns i utredningen, och vilka konkreta åtgärder anser ministern och regeringen vara aktuella att verkställa med anledning av de presenterade förslagen i utredningen beställning till samhället 2.0?
fr · H711803 · 2020-01-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:803 Lagstiftning för att skydda säkerhet av (M) till Försvarsminister (S) har avslöjat att en person som haft flera anställningar som officer inom Försvarsmakten och även varit anställd inom andra myndigheter och företag i försvarssektorn har ljugit om sin bakgrund och sina meriter. Trots detta har personen fått tjänster där han haft tillgång till information som är känslig för säkerhet. Den falske officeraren har även haft tjänster i svenska internationella insatser och på Natos militärstrategiska högkvarter. Att skickar ut bedrägliga personer i internationella samarbeten är minst sagt problematiskt och påverkar förtroendet för negativt. I finns lagstiftning, den så kallade Stolen Valor Act, som gör det straffbart att ljuga om sin militära bakgrund för att därigenom få fördelar av detta. Den amerikanska lagstiftningen borde kunna vara en förebild för att införa motsvarande lagstiftning i . Det skulle vara en viktig signal för att stoppa ett beteende som ytterst skadar säkerhet. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga försvarsminister : Hur ser ministern på idén att införa lagstiftning motsvarande Stolen Valor Act i ?
fr · H711804 · 2020-01-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:804 Åtgärder mot ojämlikhet inom sjukförsäkringen av (M) till Statsrådet (S) har i en rapport granskat om män och kvinnor bedöms likvärdigt i sjukskrivningsprocessen. Granskningen konstaterar att det finns tydliga skillnader i sjukskrivning mellan män och kvinnor vid samma nivå på den bedömda arbetsförmågan. Bland annat konstaterade att kvinnor som diagnostiserats med en lindrig eller medelsvår psykisk sjukdom är sjukskrivna mer än män vid samma bedömning av arbetsförmågan. De osakliga könsskillnaderna är särskilt tydliga bland patienter som är 31–, som inte har barn, som är högutbildade, som har en relativt hög inkomst och som företrädesvis arbetar i mansdominerade branscher. Ingenting i resultatet tyder på att skillnaden kan förklaras av att kvinnor har sämre hälsa än män eller av att män och kvinnor ofta arbetar i olika yrken eller i olika branscher. Granskningen ger däremot inte svar på om de osakliga skillnaderna beror på att kvinnor sjukskrivs mer, eller män mindre, än vad sjukförsäkringens regelverk medger. Enligt är båda alternativen möjliga, liksom en kombination av de två. Min fråga till statsrådet blir därför: Varför har inte statsrådet och regeringen tagit till sig tydliga kritik och förslag om att tillsätta en utredning för att se över hur vi kan fokusera på förebyggande åtgärder vid sjukskrivningar på grund av psykiatriska diagnoser, och varför har regeringen inte hörsammat tillkännagivande om en översyn av beslutsstöd?
fr · H711805 · 2020-01-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:805 Ansvar för att konkurrensneutralitet ska råda av (M) till Finansminister (S) Jag hade en interpellationsdebatt med finansministern, där jag fick följande svar på mina frågor om konkurrensneutralitet inom vård- och omsorgssektorn. Det här är ett direkt citat från finansministern: ”Privata vårdgivare betalar moms på ett sätt som kommuner och regioner inte gör. För att kommuner och regioner på grund av detta inte ska undvika att använda privata aktörer finns en kompensation till i första hand regionerna eftersom det gäller sjukvård för att de ska kunna ha konkurrensneutralitet mellan offentlig och privat verksamhet. Här finns alltså ett system för att man ska kunna skapa likvärdiga villkor. Däremot är den ersättning som privata utförare får ingenting som vi i regeringen eller bestämmer, utan det gör regionerna själva när de upphandlar verksamheten. Vi har tillskjutit pengar till regionerna för att de ska kunna kompensera privata vårdgivare för den nya skattebelastningen. Återigen är det viktigt att påpeka att de privata aktörerna får betalt av regionerna oavsett momssats. Det är regionerna som ger dem uppdrag och upphandlar deras tjänster. Då de privata aktörerna får ersättning av regionerna är det naturligtvis upp till regionerna att besluta om vilken ersättning man ska ge, och det finns självklart möjlighet att ge kompensation för de nya momsreglerna.” Jag har besökt ett antal privata vårdgivare, och när de har frågat regionen om hur de pengar som regeringen har tillskjutit för momskompensation ska fördelas har de fått svaret att det inte är klart att det är regionerna som ska ersätta privata aktörer för den så kallade vårdmomsen, utan det är staten som ska göra det. Min fråga till finansminister blir därför: Vem ska ersätta de privata vårdgivarna för den ökade momskostnaden, och när ska detta kommuniceras så att de privata aktörerna vet vad som gäller?
fr · H711806 · 2020-01-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:806 Arbetarnas fackliga kamp i av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) och , två ledande medlemmar av bussförarnas (illegala) fackliga organisation i , har dömts till fem respektive fängelse, förvisning, förbud att medverka i någon som helst social organisation, förbud att inneha mobiltelefoner – och 74 piskrapp! De är naturligtvis även avskedade och svartlistade. Deras brott bestod i att de försökte organisera en förstamajdemonstration i . Den slogs ned med en brutal polisattack. Många arresterades och fängslades. En ung kvinna, , har varit fängslad sedan demonstrationen. Hon är dömd till . Hon har inte fått sin överklagan behandlad. Ett trettiotal andra fackliga aktivister är frigivna mot borgen, i väntan på prövning i högre instans. har vi kunnat följa hur iranska fackliga ledare som , , Reza Shahabi med flera fängslats och torterats gång på gång. , som flytt landet, fick till och med sin tunga sönderskuren för att han inte ska kunna tala och agitera för arbetarnas sak. För mig är det obegripligt med vilken valhänthet europeiska – inte minst svenska – demokratiska organisationer och regeringar reagerat på denna barbariska behandling av aktivister tillhörande självständiga fackliga fackföreningar. (Det bör noteras att det finns så kallade gula fackliga organisationer i som är underställda regimen.) I konsekvens med allt vi tidigare vet om hur bland annat demokratiska rättigheter, yttrandefriheten, minoriteter, kvinnor och barns kränks i måste vi också kräva arbetande människors rätt att organisera sig i självständiga fackliga organisationer och att fackliga ledare för dessa organisationer, som och med flera, friges. Jag vill därför fråga utrikesminister : Kommer ministern att, genom att kalla den iranske ambassadören till UD, offentligt protestera mot domarna och behandlingen av Saeedi, Moghaddam, och övriga fackliga aktivister som försökte fira första maj samt kräva alla fackliga och politiska fångars frigivande?