ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111380 · 2020-05-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1380 Kommuner som drabbas särskilt hårt av covid-19 av (KD) till Statsrådet (S) Krisen i spåren av covid-19 har fått katastrofala följder för delar av näringslivet och en del kommuner som normalt har stora intäkter från turism. Företagen i och omkring Airport har sett sin omsättning minska till följd av att externa kunder inte kan ta sig in och handla då flygplatsen är en skyddad zon till vilken endast resenärer har tillträde. I Åre har, efter direkta uppmaningar från , de flesta skidanläggningar stängts ned. Stora delar av turismens intäkter försvinner därmed. I och har gränshandeln upphört då har stängt gränsen till . Regeringens olika införda och planerade stödåtgärder verkar givetvis främjande för drabbade företag. Kommunerna kommer också att kunna ta del av det generella kommunala stödet som inrättats med anledning av pandemin. kan det konstateras att kommuner som normalt förlitar sig på turism har drabbats på ett exceptionellt sätt i dessa tider. Det finns därför anledning för regeringen att göra en kartläggning av hur många kommuner som drabbas på ett liknande sätt som de fyra kommuner jag nämnt ovan. Regeringen bör också återkomma med utökat stöd till kommunerna, som drabbas hårt. Kommuner som ser sin skattebas eroderas får allvarliga problem att upprätthålla sina åtaganden för välfärden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statrådet beredd att ta för att identifiera och analysera de behov som ekonomiskt utsatta kommuner har till följd av covid-19?
fr · H7111381 · 2020-05-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1381 5G och desinformation av (M) till Statsrådet (S) Införandet av det så kallade 5G-nätet har varit föremål för en hel del osaklig kritik. under pågående coronapandemi sprids filmer i sociala medier med brinnande 5G-master och personal som attackeras av människor som tror att 5G är källan till coronautbrottet. Anhängare av denna inställning verkar tro att den höga mängden strålning som masterna utsöndrar sänker immunförsvaret i kroppen, vilket i sin tur skulle öka mottagligheten för sjukdomar som covid-19. har över 100 incidenter med sabotage kopplade till utbyggnaden av 5G-nätet rapporterats i , enligt . Det ska röra sig om ungefär 30 fall av vandalism mot masterna och runt 80 fall av trakasserier som drabbat personal från mobiloperatörer medan de varit i färd med att gräva ned kablar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilken beredskap finns det i för en liknande utveckling, och vilka åtgärder vidtar statsrådet för att motverka desinformationen?
fr · H7111382 · 2020-05-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1382 Tillståndsprövningen gällande Kallak och Laver av (M) till Näringsminister (S) Kallak har fått vänta på beslut om tillstånd . Ärendet har legat färdigt att fatta beslut om på näringsministerns bord utan att han och regeringen fattat något beslut. Ytterligare ett projekt som fått vänta orimligt länge på beslut är gruvområdet Laver. I branschen ställs nu frågan varför regeringen inte kommer till skott. Trots upprepade frågor om när ett beslut kan tänkas fattas och stor irritation från branschen har regeringen ännu inte återkommit i frågan. Den här hanteringen är under all kritik, och regeringen måste inse vikten av den svenska gruvnäringen. Branschen står för stora exportintäkter och sysselsätter många människor i . När regeringen inte kan ge något besked kan inte heller investeringar fullbordas, arbetstillställen uteblir och nyttan för miljön realiseras inte. Dessutom gör långa handläggningstider och osäkra processer att blir mindre relevant för utländska investeringar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : När avser ministern och regeringen att fatta beslut om eventuell gruvbrytning i Kallak och Laver?
fr · H7111383 · 2020-05-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1383 Förenklad av- och påställning av husbilar av (C) till Infrastrukturminister (S) Den nya beräkningsgrunden för koldioxidbaserad fordonsbeskattning slår hårt mot nya husbilar. En liten husbil som rullar runt beskattas nästan dubbelt så högt som en tung lastbil som kör 10 000-tals mil . Det har fått försäljningen av nya husbilar att sjunka kraftigt. Att kunna ställa av och på sin husbil snabbare och därmed bara betala skatt för den tid som den faktiskt används är en lösning. Regeringen har sagt att man förstår problematiken, och har presenterat en utredning kring förenklade villkor för att ställa av och på husbilar från dagens 15 dagars avställning till i stället . Det skulle lösa problemet med höga skatter och få mil. Tyvärr har Transportstyrelsen sagt att de inte har ett system som klarar det. Husbilsbranschen jobbar med lång framförhållning. För företagen är det därför viktigt att få ett beslut och tydliga besked om vad som gäller och från när det ska gälla. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Ska förenklad och förkortad av- och påställning av husbilar genomföras, och när ska detta träda i kraft?
fr · H7111384 · 2020-05-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1384 Dubbelbeskattning för gränspendlare av (C) till Finansminister (S) Coronapandemin har stora ekonomiska effekter på det allmänna och på företag och individer. En av dessa effekter är att gränspendlare som följt myndigheters råd om att undvika resande och arbeta hemifrån riskerar att beskattas både i och i . Detta eftersom de kan ha arbetat mer än halva sin arbetstid hemifrån, medan de arbetar på andra sidan . Problematiken är lika gällande för dem som gränspendlar från till , som kan komma att omfattas av SINK-skatten. Landshövdingen i , , har lyft denna problematik som oroar både gränspendlare och företag i . Landshövdingen vädjar också om att finansministern ska föra en dialog med sin danska motsvarighet för att nå ett tillfälligt undantag från dessa skatteregler under coronapandemin. Min fråga till finansminister är: Kommer ministern att agera med anledning av landshövdingens brev för att stoppa risken för dubbelbeskattning av gränspendlare under coronapandemin?
fr · H7111385 · 2020-05-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1385 Situationen för STF med anledning av covid-19 av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Sjukvården är hårt belastad vilket gör att restriktioner och förbud gällande bland annat resor och turism är nödvändiga. Vad man dock bör ha i åtanke är att dessa nödvändiga beslut även medför stora konsekvenser för de näringar som lever på att människor upptäcker nya platser och ser till att förvalta det kultur- och naturarv som många delar av turistnäringen utgör. Friluftslivets organisationer och turistnäringen befinner sig i en djup kris och är i behov av stöd. Ett exempel är () som har tappat nästan i intäkter i vår jämfört med . Verksamheten finansieras huvudsakligen av medlemsintäkter och intäkter från de boenden man tillhandahåller, och dessa intäkter är närmast obefintliga . har man varit tvungen att säga upp nästan 200 personer och korttidspermittera nästan 100 personer. Värt att ta i beaktande är också att merparten av dessa arbetstillfällen ligger i glesbygd. På huvudkontoret har av personalen blivit uppsagd eller permitterad. Det görs just nu dramatiska nedskärningar för att inte föreningen ska förblöda ekonomiskt. Frivilliga insatser, till exempel Rädda STF, har genererat en del stöd, men det är långt ifrån tillräckligt. Dessutom har det årliga anslaget till friluftslivets organisationer i budgetpropositionen varit i behov av en ökning långt före denna pandemi. Friluftslivets förutsättningar och möjligheter är delvis beroende av de organisationer som arbetar med detta under Svenskt Friluftslivs regi, vilket exempelvis STF gör. Regeringen bör inse allvaret i denna fråga och återkomma till med förslag på åtgärder som säkerställer friluftsorganisationernas överlevnad som det kulturarv och bärare av folkhälsan de utgör. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen vidta i denna fråga?
fr · H7111386 · 2020-05-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1386 EBO-lagen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) genomförde regeringen ändringar i den så kallade EBO-lagen, vilket innebär att asylsökande som bosätter sig i en del av en kommun som anses ha sociala och ekonomiska utmaningar inte ska ha rätt till dagersättning. 32 av 290 kommuner fick möjlighet att anmäla socialt utsatta områden till . Av dessa har elva kommuner, däribland , och , anmält hela kommunen. 13 kommuner har anmält delar av kommunen. Två kommuner har inte anmält någon del alls (DN ). Justitie- och migrationsminister har uttalat att det inte var lagens syfte att en hel kommun skulle kunna anmälas utan endast de områden som har sociala och ekonomiska utmaningar. Regeringen beslutade om en promemoria som innebär att det dels införs kriterier för vad som klassas som ett socioekonomiskt utsatt område, dels att ska kunna invända mot kommunens beslut utan att kommunen har rätt att få en rättslig prövning. Dessutom ska redan inlämnade anmälningar löpa ut så att kommunerna måste gå igenom ett nytt anmälningsförfarande, som då blir föremål för prövning. Kommunerna har störst kännedom om den lokala situationen. Med regeringens förslag inskränks kommunernas självbestämmande ytterligare. Att det skulle uppstå tillämpningsproblem kopplade till den nya lagen kan knappast ha kommit som en överraskning. Flera remissinstanser påpekade detta. För att komma till rätta med omfattande integrationsproblem och bekämpa det djupa utanförskap som finns i många delar av borde EBO i stället avskaffas helt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka dialoger har ministern haft med kommunala företrädare i framtagandet av nämnda promemoria, och varför föreslår han inte att helt avskaffa möjligheten till eget boende ?
fr · H7111387 · 2020-05-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1387 Svenskt yrkesfiske och fiskekvoter av (M) till Statsrådet (S) ställde jag en skriftlig fråga till landsbygdsminister angående den storskaliga trålningen i . Detta med anledning av risken att hela ekosystemet sätts ur spel och av att tillgången till fisk minskar dramatiskt. Jag fick då följande svar: ”Det är rådets förordning (EU) nr 2019/1838 av om fastställande av fiskemöjligheter för vissa fiskebestånd och grupper av fiskebestånd i som reglerar fisket av sill eller strömming i , inklusive den svenska kvoten för sill i det havsområde som inkluderar vattnen inom länsgränser. Fiskemöjligheterna för sill i detta område fastställdes liksom föregående år på långsiktigt hållbara nivåer, grundat på ICES vetenskapliga råd och i enlighet med målet om maximal hållbar avkastning (MSY). Beståndssituationen för den s.k. centrala sillen bedöms enligt ICES vara god” samt att ”Det är Havs- och vattenmyndigheten som fördelar de svenska kvoterna, inklusive för den sill som finns i vatten” och vidare ”Jag följer utvecklingen av det svenska yrkesfisket, särskilt det småskaliga och kustnära fisket”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur menar statsrådet att hon följer utvecklingen av det svenska yrkesfisket, och hur säkerställer statsrådet att Ices bedömningar är gjorda på faktiskt utfall?
fr · H7111388 · 2020-05-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1388 Åtgärder för småskaligt och kustnära fiske av (M) till Statsrådet (S) hörs larm gällande Östersjötorskens akuta situation. kan vi se ett nytt storskaligt fiske pågå utanför . Det är industritrålare som fiskar väldigt mycket strömming . Effektiva industritrålare riktar in sig på strömmingen just när den samlas i stora stim för att gå in i skärgården och föröka sig. Det här får katastrofala följder för hela skärgården. Det handlar både om att hela ekosystemet sätts ur spel och om att tillgången till fisk minskar dramatiskt. Flera yrkesfiskare här i har uppgett att de får max en tiondel av normalfångsterna inne i skärgården, vilket säger något om hur storleken och reproduktionen är. har trålarna tagit upp 370 gånger mer strömming än yrkesfiskare tillsammans, enligt Havs- och vattenmyndighetens statistik. Merparten av den fisk som vi svenskar äter är importerad, och i och med detta kommer vår självförsörjningsgrad att minska ännu mer i tider då vi behöver ha högre beredskap och bli mer självförsörjande. Säker mat och säkert dricksvatten är en grundförutsättning för försvarsförmåga. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att främja det småskaliga och kustnära fisket, och har statsrådet till exempel några planer på att prioritera lokalfiskad fisk som mat i stället för fiskmjöl i annat land?
fr · H7111389 · 2020-05-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1389 Coronapandemins inverkan på svensk elitfotboll av (M) till Näringsminister (S) När coronapandemin fick fäste i och upphörde i praktiken all idrottsverksamhet när respektive länders restriktioner trädde i kraft. För de stora publikidrotterna, vars ekonomiska grundval är exponering för publik på plats och i tv, tär rådande läge på redan knappa marginaler. Om inte förutsättningarna förändras i närtid riskerar en stor del av svensk elit- och breddidrott att försvinna. Den svenska elitidrotten är att betrakta som ren näringsverksamhet. Det gäller inte minst de två största lagidrotterna fotboll och ishockey, som på såväl herr- som damsidan är beroende av att den kommersiella miljön kring dess verksamhet fungerar. Utan matcher blir det inga intäkter och därmed heller ingen verksamhet. Att under kontrollerade och säkra förhållanden kunna återuppta sin verksamhet är därför helt avgörande för deras existens. Ur säsongsperspektiv är det framför allt fotbollen som är i ett pressat läge, där herrallsvenskan har ambitionen att starta och damallsvenskan siktar på start . Runt om i startar ligorna i jämn takt upp sin verksamhet, där tyska Bundesliga var först ut med spel inför tomma läktare men väl med tv-sändningar. Elitfotbollen har presenterat ett upplägg gällande tränings- och matchmiljön för hur man skulle kunna spela utan att riskera en ökad smittspridning i samhället. Man anser vidare att en öppning av den svenska elitfotbollen varken skulle öka smittspridningen i landet eller motsäga det egna individuella ansvaret. Med dessa ambitiösa ansatser är man frustrerad över att varken regering eller myndigheter svarar upp mot önskemålen om en konstruktiv dialog. Likaså att dessa inte heller kan lämna relevanta besked om tankegångarna kring en uppstart av serieverksamheten (och det gäller på alla nivåer i seriesystemen). Oavsett aspekterna av att elitfotbollen är en del av den svenska kulturen så är den också att betrakta som en näringsverksamhet som berör tiotusentals människor som har sin försörjning kopplad till densamma. Därutöver når det folkliga engagemanget för dess verksamhet miljontals människor. Bristen på myndigheternas förståelse och konstruktiva beslut för elitfotbollens extremt utsatta läge upplevs därför som ytterst frustrerande. Med anledning av ovan vill jag fråga näringsminister : Vad avser regeringen och ministern att göra för att underlätta möjligheterna för den svenska elitfotbollen att kunna återuppta sin verksamhet?
fr · H7111390 · 2020-05-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1390 Coronapaket för vägunderhåll i av (M) till Infrastrukturminister (S) Budgeten för underhåll av vägarna i norr är ungefär hälften så stor som vad som behövs för att upprätthålla acceptabel standard på vägnätet. Det berättade erfarne underhållsingenjör i SVT . Medan vägar i till och med har skyltar som varnar för ojämn asfaltskarv sitter det under guppvarningsskyltarna i norr ofta tilläggstavlor som visar att farlig vägojämnhet gäller flera mil framåt. Asfaltverken i går även på sparlåga med produktionsvolymer i många fall långt under halva normala kapaciteten. Vid ett samtal med en leverantör av dubbdäckstålig hård specialsten till asfalt berättade han att hans företag någonsin inte kommer att krossa ett enda ton makadam till asfalt. Orsaken är att staten genom begränsat vägunderhållet i norr. I stället för att underhålla vägarna i har vägentreprenörer tvingats permittera personal, och detta med ekonomiskt bistånd från staten. Nog vore det rimligare att staten i stället upphandlar normala asfaltvolymer i norr, så att entreprenörerna kan bidra till utveckling snarare än att landsdelen förfaller och tynar bort. I vårt grannland har Statens vegvesen (motsvarande vårt tidigare vägverk) valt en klokare väg. I stället för att begränsa vägunderhållet har de för över en halv miljard upphandlat extra mycket underhållsbeläggningar, vägräcken och vägkantsförbättringar. Detta inom ramen för extratillsatta coronamedel. behöver akut finansiering till jobbskapande och viktiga byggprojekt. Det snabbaste sättet att gå från beslut till första spadtaget är att genomföra mer och bättre drift och underhåll av vägar som behöver upprustning. Min fråga till infrastrukturminister lyder: Vad kommer ministern konkret att göra för att öka vägunderhållet i och öka sysselsättningen i den hårt drabbade bygg- och underhållsbranschen?
fr · H7111391 · 2020-05-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1391 Antalet tester för covid-19 av (M) till Socialminister (S) fick regeringens uppdrag att de ”skyndsamt ska starta och leda de aktörer som behövs för utökad nationell provtagning av covid-19.” Så sent som , senast tillgängliga data när detta skrivs, så genomfördes nästan 32 700 tester. Socialministern har själv uttryckt ett mål om 100 000 tester för covid-19 . Enligt uppgifter i medierna ska alla danska medborgare få testa sig för coronaviruset. Initialt handlar det om 600 000 personer i åldrarna 18–som ska testas, men testningen ska utvidgas till övriga åldersgrupper de kommande dagarna. En pandemi känner inga gränser, varken nationsgränser eller regiongränser i . Regionerna har ansvaret för att testa sina medarbetare, men det övergripande nationella ansvaret för att nå 100 000 coronatester vilar på regeringen. För detta har bland annat en samordnare utsetts. verkar alltså ligga långt före i genomförande av testning för covid-19. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilken bedömning gör ministern avseende som minst 100 000 tester kommer att utföras och har ministern för avsikt att vidta några åtgärder för att påskynda ökningen av antalet tester?
fr · H7111392 · 2020-05-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1392 Hot och våld mot samer av (KD) till Statsrådet (S) Efter det att Girjas sameby i fick ensamrätt att upplåta jakt och fiske i sitt område har motsättningarna i den berörda trakten eskalerat. Hot och våld föregick domslutet och förekom under den långa domstolsprocessen men uppges nu förvärrats. har renar tillhörande samebyn dödats. I sociala medier har hot om våld och uppmaningar till våld även stegrats. Det är angeläget att de motsättningar som präglar konflikterna kan överbryggas och att försoning kan sökas för de samhällen som berörs. Det är aldrig acceptabelt att enskilda utsätta för hot och våld. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet göra för att säkerställa att samerna och samebyarna inte utsätts för hot och våld?
fr · H7111393 · 2020-05-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1393 Återvinning av däck av (KD) till Miljö- och klimatminister (MP) förbränns fler däck i jämfört och vi ligger efter många andra länder när det gäller att återanvända dem. Det föreligger omfattande vetenskapliga undersökningar kring materialets miljöpåverkan och det finns många goda exempel runt om i världen där graden av materialåtervinning är betydligt högre än vad vi har i . importerar av fossila bränslen och metallresurser. Naturgummi är ett av dessa kritiska material. Redan efter första användningscykeln har av råmaterialvärdet gått förlorat för material till infrastruktur och kapitalvaror i . Vårt höga beroende av importerade resurser utsätter oss för prisvolatilitet och geopolitiska osäkerheter. Det skapar också ett konkurrensproblem för såväl svensk som europeisk tillverkning. Däckgummi är ett högteknologiskt material som efter att det tjänstgjort som däck har mycket kvar att tillföra vårt samhälle. Materialet dämpar buller och dränerar, det är också stötdämpande och isolerande. Dessutom tål det temperaturväxlingar och UV-strålning samt utgör en attraktiv yta för mikroorganismer att ta hand om föroreningar. Efter processande går materialet att gjuta, formspruta, pressa, limma, färga eller använda som det är. finns det flera hinder i för att vi ska få in återvunna däck i den cirkulära ekonomin. En viktig komponent är att det saknas så kallade End-of-Waste-kriterier från . En annan är att det finns hinder för produktifiering av återvunna däck från Kemikalieinspektionen. Här ligger fokus på ursprungligt kemiskt innehåll och inte vad innehållsanalyser av färdigt material ger. Detta blockerar användning av återvunna däck. ser vi en ökande export av återvunna däck. Om återvunna däck i stället för att ses som avfall, kan betraktas som en råvara kommer det att bidra till innovationskraft och att nya produkter och arbetstillfällen skapas. Med anledning av det som anförts ovan vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vad avser ministern att göra för att vi ska få till stånd en betydligt bättre återvinning och återanvändning av däck?
fr · H7111394 · 2020-05-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1394 Stängda gränser av (KD) till Utrikesminister (S) ska vara världens mest hållbara och integrerade region – så lyder Nordiska ministerrådets vision. Tyvärr visar det sig att vi har långt kvar för att nå dit. De nordiska länderna har under den pågående pandemin agerat väldigt olika, bland annat när det gäller hur man stängt gränserna. För de som bor i gränsområdena är gränsen normalt inte mer än ett streck i marken och många har ett arbetsmässigt och socialt engagemang över gränsen. I och med de stängda gränserna finns det släkt och vänner som inte får mötas. Föreningslivet drabbas då det i många fall förekommer medlemskap över gränserna. Våra företagare drabbas på grund av minskad gränshandel. Det går att ange ett stort antal problem som de stängda gränserna för med sig. I stort sett en samlad forskarkår pekar också på att stängda gränser inte har någon reell funktion under en pandemi när syftet är att minska smittspridningen. Signalerna från våra grannländer är olika just . remissbehandlar ett förslag om att förlänga sitt inresetillstånd året ut. Men vi ser också positiva signaler kring öppnade gränser inom från . Tyvärr pekar dock flera politiker och epidemiologer på att ska hållas utanför denna öppning med tanke på att vi i vissa delar av landet har högre smitt- och dödssiffror. Detta förekommer dock inte i de områden där våra nationsgränser möts. Det blir ännu ett hårt slag mot de som bor längs våra gränser, som arbetar i ett grannland, spelar fotboll i grannlandet eller har släkt och vänner där. Jag vill därför fråga utrikesminister : På vilket sätt avser ministern att i kontakterna med våra angränsande nordiska länder arbeta för att inte ska hållas utanför den kommande gränsöppningen?