ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812255 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:255 av (L) Skydd av föreningslivet mot angrepp och infiltration har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att analysera hoten mot den öppna föreningsdemokratiska idrotten, och vilka åtgärder som avses vidtas för att skydda föreningslivet mot angrepp och misstänkt infiltration från kriminella. Frågeställaren tar upp en problematik som jag tidigt identifierade inom idrottspolitiken och jag vill börja med att särskilt tacka för frågan. Olika former av kriminalitet och andra oegentligheter har letat sig in i idrotten och det har gjorts för lite för att motverka utvecklingen. Det är utan tvivel så att det förekommer brottslighet riktad mot föreningar inom idrottsrörelsen men min uppfattning är att idrottsrörelsen också är en stor del av lösningen. Idrottsrörelsen har ett oberoende och en frihet som i sig utgör grundbultar i det svenska samhällsskicket. Det egna ansvaret ligger därmed tungt på rörelsen och att detta ansvarstagande ska upp av det offentliga är en självklarhet. Polisen arbetar också med riktade insatser mot idrottsrelaterad brottslighet. samarbetar med polisen och har själva utarbetat en strategi för att förebygga och hantera brottslighet som är relaterad till idrotten. Förbundet har även tagit fram riktlinjer för att förebygga och hantera våld och hot mot personer verksamma inom idrotten. Vidare utvecklar regeringen just nu arbetet både mot dopning och mot matchfixning för att skydda idrotten mot den typen av brottslighet. gav regeringen för idrottsforskning i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av hur idrottsrörelsen kan arbeta för att förbättra sin styrning, öppenhet och demokratiska funktionssätt. Av uppdraget framgår att en särskild analys ska göras av idrottsrörelsens olika funktioner och verktyg för att upptäcka och komma tillrätta med verksamheter där det kan förekomma brottslig eller på annat sätt, för individer eller samhället, skadlig verksamhet. Idrottsrörelsens egen förmåga att förhindra övergrepp på barn men även att förhindra korruption och annan ekonomisk brottslighet ska särskilt belysas. även analysera idrottsrörelsens möjligheter att bidra i det brottsförebyggande arbetet samt peka på goda exempel av styrning, öppenhet och demokratiskt funktionssätt. ska uppdraget men jag har redan lyft behovet av ytterligare åtgärder i min dialog med . Min bedömning är att det kan behövas ett mer omfattande arbete med gemensamma regelverk kring öppenhet och föreningsdemokrati kombinerat med riskbedömningar och kontroll. När det finns indikationer på kriminalitet och andra oegentligheter måste idrottsrörelsen ha möjlighet att arbeta med sanktioner och i slutändan även uteslutning av ledare och föreningar ur respektive förbund.
frs · H812256 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:256 av (L) Utrikesministerns besök i och frågan om armeniska/assyriska folkmordet seyfo har frågat mig om jag tagit upp folkmordsfrågan eller över huvud taget berört den med min turkiska motsvarighet under mitt besök i . För regeringens del råder ingen tvekan om att det begicks fruktansvärda massövergrepp mot den armeniska folkgruppen och andra minoriteter i det sönderfallande . Omkring en miljon människor beräknas ha blivit offer. Detta framförde jag till utrikesminister när jag besökte . Både dåtida rapporter från till exempel svenska ambassaden i och nutida forskning vittnar om ett ofattbart stort antal människor som mördades, deporterades eller tvingades på flykt från sina hem. En betydande del av det kristna befolkning mördades urskillningslöst, en majoritet var armenier men bland offren fanns även andra kristna minoriteter: assyrier, syrianer, kaldéer och greker. Skildringarna av vad som hände är förskräckliga. Som jag också nämnde vid mötet med min turkiska utrikesministerkollega är frågor om hur en regering bör förhålla sig till, och benämna, massövergrepp i det förflutna i en annan stat dock komplicerade och innehåller folkrättsliga, konstitutionella, straffrättsliga och politiska aspekter som vi inte kan bortse från. Jag framhöll vidare vid mitt besök att alla har ett ansvar av att dra lärdom av vår historia. Regeringen har avseende massövergreppen 1915 gett stöd till flera projekt som främjar kunskap och dialog.
frs · H812257 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:257 av (KD) om ANDT-strategin har frågat mig om regeringen avser att den nya ANDT-strategin ska beslutas av . lade regeringen fram propositionen En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (prop. 2010/11:47). överlämnade regeringen skrivelsen En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 (skr. 2015/16:86) till . I syfte att fortsätta arbetet är regeringen i färd med att ta fram en förnyad strategi som ska gälla . Regeringen avser att återkomma till med förslag på en förnyad strategi.
frs · H812258 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:258 av (C) Intyg vid läs- och skrivsvårigheter har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att stärka likvärdigheten och därmed rättssäkerheten vad gäller intyg för personer med läs- och skrivsvårigheter. har pekat på att förfarandet med intyg kan skilja sig åt mellan myndigheter. Jag delar åsikt om betydelsen av likvärdighet och rättssäkerhet vad gäller intyg för personer med läs- och skrivsvårigheter. Dock är det viktigt att ha i åtanke att intygen ska användas för olika syften vid de olika myndigheterna. När det gäller till exempel högskoleprovet har Universitet- och högskolerådet angett i sina föreskrifter vilka krav som ställs på intyg och intygsgivare för provdeltagare som vill skriva anpassat prov på grund av lässvårigheter. För pedagogiskt stöd vid universitet och högskolor kan det finnas en praxis om vem som kan utfärda intyg om läs- och skrivsvårigheter som till exempel dyslexi. Intyg kan komma från läkare eller annan legitimerad sjukvårdspersonal, exempelvis audionomer, logopeder eller psykologer alternativt från godkänd dyslexiutredare såsom sakkunnig specialpedagog. Avslutningsvis vill jag säga att alla myndigheter ska säkerställa allas lika rätt och möjligheter och att vårt samhälle ska vila på rättssäkerhet och transparens. Jag kommer därför att fortsatt följa frågan.
frs · H812259 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:259 av (KD) Försöksverksamhet med farmaceutiska tjänster har frågat mig om regeringen har för avsikt att ge TLV i uppdrag att starta den föreslagna försöksverksamheten för farmaceutiska tjänster och om så är fallet när uppdraget kommer att ges. Av propositionen Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden (prop. 2017/18:157), som låg till grund för det uppdrag som () genomfört, framgår att regeringen anser att apoteken med sin tillgång till farmaceutisk kompetens har en stor potential att bidra till en bättre läkemedelsanvändning och att denna bör utnyttjas på ett mer effektivt sätt. Av propositionen framgår också att regeringen delar uppfattningen att en försöksverksamhet borde genomföras för att ge bättre underlag för den fortsatta utvecklingen av farmaceutiska tjänster med fokus på rådgivning och bättre läkemedelsanvändning. Som ett första steg fick TLV uppdraget att genomföra en förstudie. Förstudien överlämnades till regeringen och TLV rekommenderar i rapporten att en försöksverksamhet ska genomföras i nära samarbete mellan apoteksaktörer, hälso- och sjukvårdens huvudmän och myndigheter för att utveckla och utvärdera farmaceutiska tjänster i ett så kallat policylabb, där en tjänst stegvis provas fram. TLV:s rapport bereds inom .
frs · H812260 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:260 av (SD) Den ökade smittspridningen i län har frågat mig hur jag och regeringen avser att arbeta för att säkerställa att smittspridningen nu begränsas och för att minimera antalet dödsfall. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder sedan pandemins start såsom ett nationellt besöksförbud på landets äldreboenden, beslutat om förordning om förbud mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar (förbudsförordningen), där högst 50 deltagare fortsatt är huvudregeln och där länsstyrelserna kan meddela ytterligare begräsning för antalet tillåtna deltagare inom det egna länet, samt en lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Regeringen har fattat beslut om en proposition med förslaget att förlänga lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen, men också om ändringar i förbudsförordningen inne-hållande skärpta regler för offentliga danstillställningar på t.ex. nattklubbar. Mot bakgrund av att en ökad smittspridning i vissa regioner har utfärdat nya lokala allmänna råd som är möjliga att tillämpa lokalt. Råden är ett viktigt verktyg för att bekämpa lokala utbrott och tillämpas i region och . Regeringen följer noggrant utvecklingen i landet och är beredda att besluta om nya åtgärder om så krävs för att begränsa smittspridningen.
frs · H812261 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:261 av (S) Beskattning av ideella föreningar har frågat mig om jag avser att se över möjligheten att exempelvis schacksällskap ska få samma beskattning som föreningar som är medlemmar i . Närmare bestämt avser frågan en bestämmelse i socialavgiftslagen om att ersättningar till idrottsutövare under vissa villkor är undantagna från arbetsgivaravgifter när ersättningen lämnas av en allmännyttig ideell förening vars ändamål är att främja idrott. Avgiftsfriheten för ersättningar till idrottsutövare ger upphov till olika gränsdragningsfrågor. En sådan fråga är vilka allmännyttiga föreningar som anses främja idrott. Det är upp till rättstillämpningen att avgöra sådana gränsdragningar. Det kan i sammanhanget noteras att socialförsäkringsutskottet senast uttalade att undantaget för idrottsföreningar inte bör utvidgas eftersom det skulle innebära en urholkning av bl.a. den enskildes pensionsskydd.
frs · H812262 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:262 av (M) Skillnader mellan universitet i basanslag till forskning har frågat mig om jag tycker att fördelningen av basanslag till forskning mellan universiteten är optimal och om inte, vad jag ämnar göra för att rätta till skillnaderna. är en ledande forskningsnation med en lång tradition av investeringar i forskning och utveckling som skapar välfärd, jobb och tillväxt. För att befästa position föreslår regeringen fortsatta satsningar för att uppnå stärkt kvalitet inom svensk forskning. De direkta anslagen till statliga universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå ger förutsättningar för lärosätena att göra strategiska forskningsprioriteringar och ta ansvar för hög kvalitet i forskningen. Forskningsanslagen är också nödvändiga för hög kvalitet inom utbildning, då möjligheterna att bedriva forskning vid alla statliga lärosäten ökar och därmed även förutsättningarna för forskningsanknytning i utbildningarna. Fördelningen av forskningsanslagen syftar till att premiera forskning av hög kvalitet i hela landet. Det bedrivs också forskning av hög kvalitet vid alla lärosäten. De skillnader som finns beror bland annat på lärosätenas ålder och vilken inriktning de valt. När ökade forskningsmedel fördelas har en utgångspunkt för regeringen varit att alla lärosäten ska få möjlighet att utveckla sin forskning. Ett exempel är den basresurs som garanterar alla lärosäten en lägsta nivå av forskningsmedel. De satsningar och den fördelning som gjorts har stärkt forskningen vid de så kallade nya universiteten. I spåren av pandemin finns det en risk att det sker en minskning av privat extern finansiering till forskningsprojekt och forskningsmiljöer. I budgetpropositionen föreslår regeringen en kraftig nivåhöjning till forskning och innovation. En del av denna satsning är en förstärkning av basanslagen. För att inte ska tappa innovativ forskning och för att landets universitet och högskolor ska kunna tillvarata kompetens föreslås en särskild förstärkning av basanslagen på . Vidare föreslår regeringen en permanent ökning av universitets och högskolors basanslag med , och en beräknad nivåhöjning till . I budgetpropositionen anger regeringen att den som ett led i att stärka som ledande kunskapsnation avser att presentera en samlad proposition för att peka ut den forskningspolitiska inriktningen, vilken även berör frågor om högre utbildning och innovation. Forskning och innovation är lika viktigt för att återstarta ekonomin som för att långsiktigt bygga kompetens, konkurrenskraft och välfärd. I propositionen kommer satsningarna och inriktningen för politiken att presenteras närmare.
frs · H812265 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:265 av (M) Problem med energieffekt för industrin och fråga 2020/21:267 av (M) Förväntad effektbrist har frågat mig om vilken information jag har tagit del av från eller annan myndighet om att detta problem gällande effekt i elnäten till rimlig kostnad var överhängande, för beslutsfattande innan problemen faktiskt uppstod. har också frågat mig om jag innan bristen uppstod fick upplysning om att en eleffektbrist kunde uppstå, och i så fall av vem. Elpriserna varierar eftersom de styrs av utbud och efterfrågan på en öppen marknad. har historiskt stora elöverskott som också har inneburit att elpriserna har varit låga . Svensk industri betalar de lägsta elpriserna i hela EU. Detta är något de kunnat dra nytta av, medan det varit ansträngt för kraftproducenterna. skriver om höga elpriser i . Påståendet är något missvisande. Elpriserna i har visserligen varit höga under några fåtal timmar , men har de i sett över perioden varit de lägsta och de näst lägsta sedan delades in i elområden . Jag vill också tydliggöra att inga elförbrukare har behövt kopplas bort på grund av effektbrist i . tar löpande emot information från , bland annat utifrån deras roll som systemansvarig myndighet. I detta fall informerade affärsverket om åtgärder som de avsåg att vidta så att leveranssäkerheten skulle upprätthållas på samma nivå som . Bakgrunden var att driftsituationen förväntades bli ansträngd eftersom flera kärnkraftsproducenter förlängde sina revisionstider, dels på grund av de låga elpriserna som gjort det olönsamt att producera el under vissa perioder, dels som konsekvens av den pågående pandemin.
frs · H812266 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på skriftlig fråga 2020/21:266 av (M) Skogen som resurs för att reducera koldioxid har frågat mig vilka politiska åtgärder jag vidtar som säkrar att drar nytta av den svenska skogen som CO2-absorberande resurs i kampen mot CO2-utsläppen. Klimatinsatser inom skogsbruket för att minska de globala klimatförändringarna består dels av att producera bioenergi och förnybara material för att ersätta fossila alternativ i hela samhällsekonomin, dels av att minska utsläpp av växthusgaser och öka upptag av koldioxid i skog och mark. Regeringen bedömer att ett aktivt, hållbart skogsbruk kan bidra till klimatomställningen genom att ersätta fossil råvara och genom en långsiktigt ökad inlagring av kol i skogsmark som övriga miljökvalitetsmål, bl.a. Levande skogar, ska nås. I budgetpropositionen föreslår regeringen ett antal satsningar som har potential att öka skogens klimatnytta. Det gäller bland annat ytterligare medel för skötsel och för skydd av värdefull natur, för skogsvårdande skötsel mot spridningen av granbarkborre, för bekämpning av skogsskador samt för återvätning av dikade torvmarker. Det nationella skogsprogrammet utvecklas för att ytterligare främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Regeringen har även tagit fram en strategi för cirkulär ekonomi och kommer att ta fram en bioekonomistrategi.
frs · H812267 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:265 av (M) Problem med energieffekt för industrin och fråga 2020/21:267 av (M) Förväntad effektbrist har frågat mig om vilken information jag har tagit del av från eller annan myndighet om att detta problem gällande effekt i elnäten till rimlig kostnad var överhängande, för beslutsfattande innan problemen faktiskt uppstod. har också frågat mig om jag innan bristen uppstod fick upplysning om att en eleffektbrist kunde uppstå, och i så fall av vem. Elpriserna varierar eftersom de styrs av utbud och efterfrågan på en öppen marknad. har historiskt stora elöverskott som också har inneburit att elpriserna har varit låga . Svensk industri betalar de lägsta elpriserna i hela EU. Detta är något de kunnat dra nytta av, medan det varit ansträngt för kraftproducenterna. skriver om höga elpriser i . Påståendet är något missvisande. Elpriserna i har visserligen varit höga under några fåtal timmar , men har de i sett över perioden varit de lägsta och de näst lägsta sedan delades in i elområden . Jag vill också tydliggöra att inga elförbrukare har behövt kopplas bort på grund av effektbrist i . tar löpande emot information från , bland annat utifrån deras roll som systemansvarig myndighet. I detta fall informerade affärsverket om åtgärder som de avsåg att vidta så att leveranssäkerheten skulle upprätthållas på samma nivå som . Bakgrunden var att driftsituationen förväntades bli ansträngd eftersom flera kärnkraftsproducenter förlängde sina revisionstider, dels på grund av de låga elpriserna som gjort det olönsamt att producera el under vissa perioder, dels som konsekvens av den pågående pandemin.
frs · H812268 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:268 av (M) angående det kommunala vetot mot vindkraft har frågat finansmarknads- och bostadsminister samt biträdande finansminister om han kan förtydliga sitt uttalande om den snabbutredning som ska genomföras om vindkraften och förklara om den kommer att ta in perspektiv om att olika näringar kan komma att stå mot varandra, liksom kommuners olika förutsättningar för att få en helhetsbild av vad ett borttagande av veto kan komma att leda till. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har efter förslag från regeringen antagit ett mål om att av elproduktionen ska vara förnybar 2040. Vindkraftens utbyggnad är en central del av denna utveckling och för möjligheterna att nå målet. kommer omfattande insatser krävas för att ska kunna nå det målet. Därför är det av stor vikt att miljöprövningen präglas av effektivitet och förutsägbarhet. Det har framförts kritik mot bestämmelsen om tillstyrkan vid miljöprövning av vindkraftsanläggningar. Kritiken består bland annat i att bestämmelsen ger vindkraft en särställning i eftersom det saknas reglerade beslutskriterier och att ett beslut om tillstyrkan kan ändras under processens gång. Bestämmelsens tillämpning uppfattas som rättsosäker och anges påverka handläggningstiderna negativt. Regeringen har därför tillsatt en utredning för att se över bestämmelsen om tillstyrkan och lämna förslag på hur bestämmelsen kan tas bort och hur det kommunala inflytandet kan tillgodoses på annat sätt. I utredningen ingår även att titta på alternativa lösningar om bestämmelsen inte kan tas bort. Av kommittédirektiven framgår även att utredningen ska beskriva konsekvenserna för kommunerna och om något av förslagen i betänkandet påverkar den kommunala självstyrelsen ska de särskilda avvägningar som lett fram till förslagen särskilt redovisas.
frs · H812269 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:269 av (SD) Obligatorisk förskola har frågat mig om jag kommer att verka för att förskolan ska göras obligatorisk för alla barn, och i så fall från vilken ålder? Förskolan är en frivillig skolform. Det betyder att vårdnadshavarna bestämmer om deras barn ska gå i förskola. Kommunen har dock en skyldighet att erbjuda barn förskola. Barn som är bosatta i ska från och med erbjudas förskola av sin hemkommun med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt (8 kap. 5 § skollagen). Barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för ett annat barn ska från erbjudas förskola under minst eller . Alla barn ska vidare från och med höstterminen det år barnet fyller erbjudas avgiftsfri förskola , oavsett föräldrarnas sysselsättning (8 kap. 4 och 16 §§ skollagen). Det brukar kallas allmän förskola. Det innebär att alla barn enligt dagens lagstiftning har möjlighet att gå i förskolan gratis under före skolstarten i förskoleklass. Även om alla barn ska erbjudas förskola enligt vad som angetts ovan så deltar inte alla. Av barnen i åldern 1–med utländsk bakgrund var inskrivna i förskolan 2018. Med utländsk bakgrund avses här barn födda utomlands eller barn födda i med båda föräldrarna födda utomlands. Av barnen i åldern 1–med svensk bakgrund var inskrivna i förskolan 2018. Andelen barn i åldern 1–i förskolan med utländsk bakgrund är alltså lägre än för barn med svensk bakgrund. Det finns studier som pekar på att en förskola av god kvalitet kan ha positiva effekter för barn och ett antal studier som pekar på att förskolan kan vara särskilt gynnsam för barn till nyanlända och socioekonomiskt utsatta barn. Att dessa barn deltar i lägre utsträckning i förskolan är således bekymmersamt. Regeringen tillsatte därför en särskild utredare som ska lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan bland barn i 3–ålder och föreslå hur förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska kan stärkas, bl.a. när det gäller nyanlända barn. Uppdraget ska redovisas . föreslå åtgärder som kan öka deltagandet i förskolan för barn i åldern 3–, särskilt när det gäller nyanlända barn, barn med annat modersmål än svenska och barn i socioekonomiskt utsatta grupper, undersöka hur nyanländas barn, enligt lämplig definition, ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola inom ramen för den vanliga förskolan, och föreslå åtgärder för att se till att personalen i förskolan har adekvat kompetens för uppdraget med språkutveckling. Regeringen ser fram emot utredarens förslag som kommer att remitteras innan de bereds inom . Några ytterligare initiativ i frågan, som att göra förskolan obligatorisk , har regeringen inga planer på att vidta.
frs · H812293 · 2020-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:254 av (SD) i WHO och fråga 2020/21:293 av (M) Republiken representation i WHO och WHA har frågat mig om man kan förvänta sig att jag verkar för att WHO ska släppa in i gemenskapen, och vilka ansträngningar man kan förvänta sig från min sida i syfte att öka möjlighet till deltagande. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Republiken ska upptas som medlem i WHO och WHA. Jag besvarar frågorna samlat. Jag har i svar på tidigare frågor, /21:32 Inför FN:s generalförsamlings session, 2019/20:1916 Inkludering av i WHO:s arbete och 2019/20:1692 Inlemmande av i internationella organisationer, redogjort för regeringens hållning på det område och tar upp i sina frågor. Regeringens hållning ligger fast.
frs · H81281 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:81 av (M) Förebyggande sjukpenning för gravida har frågat socialförsäkringsministern om han avser att ta några initiativ i frågan gällande gravidas exponering för coronaviruset med anledning av föreskrifter och i så fall vilka. Frågan har överlämnats till mig. Det har varit en prioriterad fråga för regeringen att skydda sårbara grupper i arbetsför ålder som riskerar ett allvarligt sjukdomsförlopp vid insjuknande i covid-19. Regeringen har därför beslutat att förlänga ersättningen till riskgrupper, vissa anhöriga och föräldrar till vissa allvarligt sjuka barn till och med . Vad gäller arbetstagare som är gravida finns särskilda bestämmelser i föreskrifter om gravida och ammande arbetstagare (2007:5). har slagit fast att gravida inte ska vårda patienter som är sjuka i covid-19. För att den som är gravid ska kunna fortsätta arbeta behöver arbetsgivaren se över om förebyggande insatser kan vidtas. Det handlar i första hand om att göra förändringar i arbetsmiljön, till exempel utesluta vissa arbetsmoment. Om det inte är möjligt ska arbetsgivaren se över möjligheten att erbjuda andra arbetsuppgifter. Är detta inte heller möjligt kan arbetstagaren ansöka om graviditetspenning hos .