ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111565 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1565 Konsekvenser på spelmarknaden till följd av den tillfälliga förordningen av i (SD) till Statsrådet (S) presenterade regeringen att man har för avsikt att införa en tillfällig förordning med anledning av de risker man säger sig se på spelmarknaden till följd av coronavirusets framfart. Förslaget reviderades sedan efter att hård kritik kommit från såväl privata aktörer inom licenssystemet som från statliga . Undertecknad ser det som angeläget att regeringen uppmärksammar eventuella risker som skulle kunna finnas på spelmarknaden till följd av coronakrisen, något som lyfts upp i en av mina tidigare skriftliga frågor till statsrådet (2019/20:1152). Att regeringen vill skydda sårbara konsumenter på spelmarknaden är positivt; det är en ambition som givetvis delar. Att göra detta utan att helt underminera målsättningar med den relativt genomförda spelreformen är viktigt. Förslaget om en insättningsgräns om upp till högst per person och vecka ändrades i det reviderade förslaget till tillfällig förordning att endast gälla nätkasino. I debatten kring förslaget från regeringen har det framkommit att negativa konsekvenser kan följa för den svenska spelmarknaden. Exempelvis finns en oro för en fallande kanalisering, där aktörerna inom licenssystemet får än svårare att konkurrera med de illegala aktörerna. Skulle förslaget försämra kanaliseringen kommer det knappast att underlätta möjligheterna att skydda konsumenterna, om dessa i stället spelar hos aktörer utanför licenssystemet. Även andra tänkbara negativa konsekvenser av förslaget om insättningsgränser har lyfts i samhällsdebatten, såsom hur det påverkar de licensierade spelbolagens möjligheter att sponsra svensk idrott. Detta där idrottsrörelsen redan är satt under press till följd av coronakrisen. I andra europeiska länder har det också vidtagits åtgärder kopplat till respektive spelmarknad med anledning av coronakrisen, men det rör sig i flera fall om andra förslag än vad den föreslår för räkning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka negativa konsekvenser på spelmarknaden till följd av förslaget om insättningsgränser ser statsrådet en risk för?
fr · H7111566 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1566 Sanktioner mot av (SD) till Utrikesminister (S) fortsätter sin aggressiva hållning gentemot . Alldeles antog folkkongressen i en resolution som auktoriserar regimen att ta fram en nationell säkerhetslag för . Detta innebär ett brott mot egen minigrundlag (Basic ) och löftet om autonomi för som angavs i det sino-brittiska överlämningsavtalet 1984. Lagstiftningen innebär ett stort hot mot och borde föranleda åtgärder från världssamfundet då utmanar internationella avtal och hotar friheten. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder för att i internationella sammanhang, till exempel i EU, få till stånd sanktioner mot med anledning av dess brott mot internationella avtal angående ?
fr · H7111567 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1567 Bidrag till förbund med våldsbejakande extremister av (SD) till Statsrådet (S) stoppade politikerna i ett omfattande ekonomiskt bidrag till studieförbundet , ett förbund med starka kopplingar till Muslimska med mål att bygga upp ett islamistiskt parallellsamhälle i . Det har framkommit att förbund med främst islamister, men även andra våldsbejakande extremister, får i bidrag. Enligt är ofta dessa personer aktiva i flera stiftelser, föreningar och bolag som tillsammans får enorma belopp i bidrag. Statsrådet har sagt att regeringen arbetar med att följa upp verksamheter som har missbrukat systemet och att regelverket ska stramas upp. Hur man ska göra detta har dock inte framkommit. Har man minsta tvivel på om ett förbund ämnar bygga upp ett islamistiskt parallellssamhälle i så ska bidragen genast stoppas. Något måste göras för att se över de bidrag som betalas ut till samtliga förbund. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att se över de förbund som får bidrag så de inte är våldsbejakande extremister, och vad avser statsrådet att göra för att förhindra att bidragen hamnar i fel händer ?
fr · H7111568 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1568 En sammanhållen vårdkedja för barn med adhd av (M) till Socialminister (S) Barn med adhd-problematik behöver tidigt få stöd, diagnos, rätt behandling och uppföljning i en sammanhållen vårdkedja. Genom att erbjuda en korrekt individanpassad behandling, vilket kan omfatta läkemedel men även strategier, så är chansen större för den enskilde att kunna hantera, lära sig förstå och leva med sin adhd. Tyvärr är vården fragmentiserad, och patienterna bollas mellan olika aktörer. Ofta har barn med adhd-problematik en samsjuklighet som ångest och depression och är inte sällan i behov av stöd från förskola/skola och kommunen. Här behövs en helhetssyn för att bäst hjälpa barnen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att barn med adhd tidigt ska få stöd och hjälp i en sammanhållen vårdkedja?
fr · H7111569 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1569 En nationell vaccinsamordnare av (M) till Socialminister (S) fattade regeringen beslut om att ta fram en strategi för vaccin mot covid-19. En bärande del i strategin är att tillsätta en vaccinsamordnare. Enligt direktiven ska samordnaren bland annat få i uppdrag att ”utarbeta en handlingsplan för agerande för tillgång till vaccin mot covid-19 så snabbt och effektivt som möjligt”. Samordnaren skulle också tillsättas ””. Debaclet med testsamordnaren får inte upprepas. Bristande engagemang, dålig planering och otydlig ansvarsfördelning har gjort att har halkat efter andra länder vad gäller coronatestning. Samma misstag får inte upprepas i arbetet med att säkra vaccin mot coivd-19 till , när ett sådant når marknaden. får inte hamna sist i kön, det skulle få stora mänskliga och ekonomiska kostnader. När detta skrivs har en vaccinsamordnare ännu inte tillsatts trots att det har gått beslutet togs. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ser ministerns tidsplan ut för att få en vaccinsamordnare på plats?
fr · H7111570 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1570 Avsaknad av testmateriel för covid-19 av (M) till Socialminister (S) Innan coronaviruset på allvar nådde så menade socialministern att den svenska beredskapen för att hantera viruset var god. I efterhand har beredskapen kanske inte varit lika god som socialministern ville göra gällande. drev på för att utöka testningen av covid-19 i . Efter påtryckningar gav regeringen med sig och gav i uppdrag att ta fram en testningsstrategi för utökad testning i . Enligt socialministern fanns det en testningskapacitet för 100 000 tester , för övrigt en siffra som är regeringens målsättning. har drivit på för en utökad testning och har som målsättning att 150 000 tester ska genomföras. , för vilken den senast uppdaterade siffran redovisas på hemsida, analyserades drygt 49 000 tester. Knappt hälften av den kapacitet som finns utnyttjas alltså. Under denna process har socialministern pekat på regionernas ansvar för testningen för att komma upp i 100 000 tester . Bland prioriteringsgrupperna 1 till 4 hade regionerna ansvaret för grupp 1 och 2. Via Kommuner och Regioner har regionerna nu tagit på sig ansvaret för att testa grupp 3, trots att de inte hade det ansvaret från början. har det kommit medieuppgifter om att det har rått akut brist på provtagningspinnar i regionerna. , som samordnande myndighet, och , som nationell inköpscentral, misslyckades med att få fram provtagningspinnar till regionerna. som detta sker säger socialministern i en intervju i SVT att ”jag vill understryka att de (regionerna) behöver öka takten”. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hade ministern kännedom om den ovan nämnda bristen?
fr · H7111571 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1571 Lantmäteriets taxa vid köp av mark av (C) till Statsrådet (MP) De administrativa kostnaderna för användning av Lantmäteriets enligt lag krävda tjänster känns orimligt höga vid köp av mindre bitar mark. Taxan sätts statligt, och hela kostnaden faller på privatpersonen vid exempelvis en fastighetsreglering. Detta innebär att om en privatperson vill köpa en liten bit mark, exempelvis billig betesmark för att ha lite får eller annat så kommer administrationen att kosta mer än marken. I Lantmäteriets egna prisexempel anges att ett sådant arbete kan kosta ca 50 000–, medan marken i sig oftast inte kostar mer än runt 5–per kvadratmeter, alltså 25 000–. Detta är en problematik som drabbar landsbygdens företag och privatpersoner. Att en avgift tas ut är rimligt, men balansen mellan administrationsavgiften och kostnaden av mark är helt frånvarande. Särskilt vid köp av mindre områden. Detta är ett av många hinder för en levande landsbygd. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på möjligheten att sänka taxan för Lantmäteriets tjänster vid köp av mindre bitar mark?
fr · H7111572 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1572 Flygplatsen i av (M) till Infrastrukturminister (S) är belägen i (inte alls långt från Rebbelberga). Den är av stor betydelse för regionen. Före pandemin trafikerade både BRA och SAS med god turtäthet till och från (såväl som ). En kort och effektiv restid har möjliggjort pendling och turism och har varit ett stort och viktigt stöd för näringslivet. Flygplatsen har ägts av som skött verksamheten på ett uppskattat sätt. För att vara en mindre flygplats med under 500 000 passagerare har det före pandemin handlat om något välskött och som ekonomiskt stått på egna ben utan externa tillskott. Coronakrisen har slagit hårt. De anställda har varslats om uppsägning, och hela verksamheten har hotats. Sju kommuner i närområdet har axlat ansvar och går in. Det finns en bred uppslutning. , , , , , Klippan och förtjänar att på ett positivt sätt uppmärksammas för vad de gör för , vilket även kommuner som inte medverkar och deras invånare kommer att ha nytta av. Flygplatsen är viktig för regional utveckling men även långsiktigt av beredskapsskäl och för olika transporter. Det är därför av betydelse att även andra aktörer som staten visar sitt intresse och engagemang – även om det finns ett EU-regelverk kring stöd att hantera. Pandemin är dock på alla sätt en extraordinär händelse. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att inom ramen för att hantera rådande regelverk försöka stötta den för viktiga flygplatsen i på lämpligt sätt när nu sju kommuner också axlar sin del av ansvaret för att säkra verksamheten?
fr · H7111573 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1573 En översyn av svenskt bistånd av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har beslutat att avveckla det bilaterala biståndet till med anledning av landets negativa utveckling vad gäller demokrati och rättssamhälle. Biståndspolitiken har tidigare präglats av en ansats om att stärka stödet för demokrati när utveckling gått åt fel håll. säger biståndsministern följande i en intervju med : ”har varit tålmodigt. Men det är svårt att jobba brett med bistånd i ett land där intresset är så svagt för demokrati och mänskliga rättigheter.” Detta uttalande kan tolkas som en ny strategisk ansats för regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Finns det fler länder som statsrådet avser att se över biståndet till?
fr · H7111574 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1574 Det bilaterala biståndet till av (M) till Statsrådet (MP) moderna historia har präglats av lidande och förtryck. Dess befolkning har genomlevt kommunismens brott mot mänskligheten, som än gör sig påmint. Att vänsterintellektuella i vår del av världen hyllade under Röda khmerernas folkmord adresserar viktiga frågor som än kräver reflektion. Regeringen har meddelat att det svenska bilaterala biståndet till nu ska avvecklas då det demokratiska utrymmet i landet kraftigt begränsats. Människor i civilsamhället som arbetar för mänskliga rättigheter ska fortsatt kunna stödjas via strategin för regionalt utvecklingssamarbete i och . Att främja demokrati är givetvis väldigt viktigt. måste våra biståndsinsatser vara verkningsfulla. Det finns därtill fler verktyg än traditionellt bistånd för att åstadkomma positiv förändring. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad är det som har föranlett att beslutet om att avveckla det bilaterala biståndet till fattas just nu?
fr · H7111575 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1575 Medicinsk utrustning till av (SD) till Utrikesminister (S) publicerade regeringen på sin hemsida information om en humanitär luftbro till som arrangeras av och EU. Dagen innan lyfte ett plan med humanitära förnödenheter, inklusive mediciner och medicinsk utrustning, till för att bidra till bekämpningen av covid-19 i landet. står tillsammans med EU som avsändare och kommer att skicka ytterligare ett plan. Då vårt eget land blöder har jag svårt att förstå varför vi ska skicka iväg medicinsk utrustning som behövs här i , och jag ser med stor oro på det hela. Covid-19 har drabbat hårt med många dödsoffer som följd, och vi måste fokusera på vårt eget land i första hand innan vi kan hjälpa andra. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Anser regeringen att det är rätt att skänka bort av medicinska utrustning till som vi själva lider brist på det?
fr · H7111576 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1576 Polisens politiska ställningstagande vid tjänstgöring av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen har gått ut med restriktioner med en gräns på högst 50 personer vid större samlingar. Trots detta valde tusentals att samlas vid i för att demonstrera för lives matter. En kvinnlig polis, som ska upprätthålla ordning i samhället och inte stå för politiska åsikter, valde då att aktivt agera politiskt. Detta genom att knäböja inför folkmassorna och underkasta sig de vänsterextrema demonstranternas krav på att hon skulle gå ned på knä, medan de skrek glåpord. Att underkasta sig såsom hon gjorde var direkt skadligt för polisväsendet. Trots sin roll som polis så valde hon, iklädd sin uniform och under sitt arbetspass, att aktivt delta i demonstrationen och tog därmed politisk ställning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att tjänstgörande polis ska få delta i politiska demonstrationer och om inte, vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra detta ?
fr · H7111577 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1577 Kommunernas ekonomi av (SD) till Finansminister (S) Just nu pågår ett stort arbete i många kommuner med att planera för den budget som ska gälla . Coronapandemin innebär extraordinära problem på flera olika plan. För det första påverkas verksamheterna direkt när medarbetare bli sjuka och tvingas stanna hemma, som nya rutiner måste upprätthållas för att undvika smittspridning. råder en påtaglig osäkerhet kring hur regeringen förhåller sig till merkostnader kopplade till covid-19, sviktande skatteunderlag och lägre uppräkningar än vad som kunde prognosticeras före pandemiutbrottet. Uttalanden och löften om kompensation har inte konkretiserats, vilket gör det svårt för kommunerna att använda sig av det som underlag i sina budgetprocesser. Under normala omständigheter sätter kommunerna ramarna för nästkommande budgetår . De extraordinära förutsättningar som råder gör inte behovet av planering mindre, utan större. Osäkerheten om hur stödet till kommunerna kommer se ut medför att många kommuner skjuter budgetarbetet , som de med ett sviktande skatteunderlag tvingas ta höjd för besparingar och sänkta välfärdsambitioner. Dessutom riskerar investeringar att utebli och åtgärder som kan vara nödvändiga för att lindra en fortsatt svår situation i äldrevården att gå om miste. Konsekvensen riskerar att bli en negativ spiral i hela samhällsekonomin och för sysselsättningen. Det finns stor förståelse för att regeringens överväganden och framtidsprognoser är svåra. är beskeden till kommunerna brådskande för att undvika realisering av de av ovissheten föranledda förberedelserna för nedskärningar i välfärden. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : När bedömer ministern att ett konkret besked kan kommuniceras till landets kommuner om vilka ekonomiska förutsättningar och statsbidrag som regeringen avser att föreslå ?
fr · H7111578 · 2020-06-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1578 EU:s mål för växtskydd av (M) till Statsrådet (S) I har lantbrukare haft en ansvarsfull hantering och användning av växtskyddsmedel. Med tanke på målen i Farm to Fork, som säger att användningen av och risken med kemiska bekämpningsmedel ska minska , finns det därför många utestående frågor. Gäller målet för samtliga medlemsstater oavsett vilka nationella krav som finns? Är det samma startår för samtliga medlemsstater? Vad räknas som kemiska bekämpningsmedel? Även produkten såpa som används i ekologisk odling innehåller ju kemiska ämnen. Och framför allt: Hur ska vi kunna säkra upp en trygg och hållbar livsmedelsproduktion inom EU generellt och i i synnerhet om bruket av kemiska bekämpningsmedel ska reduceras på detta drastiska sätt? Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konsekvensanalyser har statsrådet genomfört för att kunna bedöma effekterna av detta för svenskt lantbruk och svensk livsmedelsproduktion?
fr · H7111579 · 2020-06-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1579 Frysning av våtmarksstöd av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Ett av 16 miljökvalitetsmål handlar om Myllrande våtmarker. Våtmarker kan ha stor betydelse för att bland annat motverka övergödning av hav och sjöar men också som vattenreserv i landskapet. Den senaste utvärderingen visar dessvärre att vi inte kommer att nå målet trots att våtmarker har stor betydelse i landskapet. I Landsbygdsprogrammet finns medel avsatta för anläggning och restaurering av våtmarker. Processen är att markägare söker ett förhandsbesked av . Kopplat till det krävs att markägaren gör ett flertal undersökningar som kan kosta uppemot 150 000–. Ett positivt förhandsbesked är grunden för att sedermera få åtgärden slutgiltigt bedömd och godkänd. Med tanke på att medlen för våtmarksstöd hos nu har frusits kan många markägare därmed ha hamnat mellan olika beslutssteg och så att säga lagt ut stora pengar ”i onödan” på dyra undersökningar. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att markägare som har fått positiva förhandsbesked också får ta del av medel för att vidta våtmarksåtgärder?
fr · H7111580 · 2020-06-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1580 Bristen på veterinärer av (M) till Statsrådet (S) Bristen på veterinärer är stor och brukar dessvärre bli ännu större . Enligt en artikel i var det 117 EU-medborgare som ansökte om tillstånd för tillfällig yrkesutövning som veterinär. Att rekrytera utländska veterinärer är förstås en lösning så länge vi själva saknar kompetensen, men det kan inte vara hållbart i längden. Ett problem med de utländska veterinärerna är dessutom att de inte kan verka helt självständigt eftersom de till exempel inte får föra journalanteckningar på engelska. Detta är inte tillåtet och blir därmed ett hinder i deras tjänsteutövning och framför allt hopplöst ineffektivt. Dessutom har utländska läkare rätt till detta. Det känns därför märkligt att det ställs högre krav på behöriga som vårdar djur än det gör på de som vårdar människor. Detta är en fråga som undertecknad har uppmärksammat statsrådet på, dock utan att statsrådet har agerat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka är skälen till att statsrådet inte verkar för att utländska veterinärer som arbetar tillfälligt i får föra journalanteckningar på engelska, och hur planerar statsrådet att avhjälpa bristen på veterinärer?
fr · H7111581 · 2020-06-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1581 Sfi-utbildningen under coronakrisen av (L) till Utbildningsminister (S) har gymnasieskolorna bedrivit distansundervisning. Denna rekommendation från kompletterades med att även universitet, högskolor, yrkeshögskolor och vuxenutbildning också övergick till distansundervisning. När det gäller vuxenutbildningen har det framkommit att det varit svårt för flera deltagare att delta i sfi-undervisningen på distans. Behovet av teknisk hjälp har varit stort, och det pedagogiska upplägget har påverkats negativt. För många elever som studerar det svenska språket blir det extra svårt, om inte omöjligt, att bedriva självstudier och dessutom utan att finnas i en utbildningslokal med närhet till undervisande lärare. Detta upplägg fungerar med all säkerhet för de som uppnått de högre nivåerna i svenska och som exempelvis har en högre utbildning i bagaget som kan underlätta. och regeringen kom en ny rekommendation. Distansundervisning tas nu bort från , och elever i gymnasieskolan kan återvända till skolans lokaler. Däremot förekom fortsatta restriktioner kring utbildning för vuxna inom den kommunala vuxenutbildningen, och den högre utbildningen, nämligen att denna undervisning kan behöva ges delvis på distans för att minska smittspridningen. Liberalerna menar att det behövs ett förtydligande och en ny riktlinje som underlättar för elever inom vuxenutbildningen som är i behov av särskilt stöd, och inte minst när det gäller studerande inom sfi-utbildningen där många varken har de tekniska eller språkliga förutsättningarna att bedriva studier hemifrån. Det är också uppenbart att ett antal kommuner även efter det senaste beskedet från meddelat att de kommer att fortsätta att bedriva sfi-undervisningen på distans med hänsyn till smittspridningen. Regeringen borde förtydliga studenternas möjligheter att inom sfi erbjudas undervisning på plats med tillgång till verksamheten och undervisande lärare. Självklart ska detta upplägg ta hänsyn till de allmänna rekommendationerna. Många sfi-studenter har redan hoppat av eller riskerar att halka efter rejält i sin viktiga undervisning, vilket kan försvåra etableringen på arbetsmarknaden. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : När kommer regeringen att ändra i förordningen så att sfi-studenter kan komma tillbaka till ordinarie undervisning?
fr · H7111582 · 2020-06-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1582 Stängda gränser för svenskar av (M) till Utrikesminister (S) Utrikesminister besvarade fråga 2019/20:1360 av undertecknad som handlade om bristen på masstestning i och de svårigheter svenskar därmed har att resa till andra länder i och resten av EU. Kontentan i det avgivna svaret var att det var svårt att förutspå när man kan resa mer obehindrat utomlands. Vidare anfördes följande: ”Regeringen har inledningsvis avsatt för testning och tagit flera beslut för att öka testningen av covid-19-smitta. har på uppdrag av regeringen och i samarbete med flera aktörer byggt upp en laboratoriekapacitet på över 100 000 test . har också tagit fram en nationell strategi för utökad provtagning i befolkningen. tillsattes i rollen som testkoordinator. Hennes uppgift är att identifiera flaskhalsar och möjliga lösningar.” efter svaret meddelades att avslutat sitt uppdrag . Och regeringen kunde sedan på en pressträff meddela att det moderata kravet om för testverksamhet nu till slut skulle anslås. En överenskommelse har sedan slutits med Kommuner och Regioner (SKR) för att efter bästa förmåga reglera ansvarsförhållanden och statens ekonomiska kompensation för utförda uppgifter. I alltför många fall fortsätter emellertid gränser att vara stängda för svenskar, och utländska myndigheter utfärdar också varningar för att besöka . Det finns skäl att anta att den helt undermåliga masstestningen samt den obefintliga smittspårningen påverkar andra länders beslut och bedömningar. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern, om masstestning till slut kan komma igång i i enlighet med regeringens anslag om 6 miljarder till verksamheten samt överenskommelse med SKR, att försöka ge information om detta till länder som fortsatt håller sina gränser stängda för svenskar och varnar sina egna medborgare för att besöka vårt land?