ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111151 · 2020-12-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:1151 Upphandling av nya andningsmasker av (M) till Statsrådet (S) Poliser, ambulanspersonal och räddningstjänster över hela landet skulle få 55 000 nya andningsmasker. och SVT rapporterade om att affären pausades just som coronaviruset kom in i och att har hela upphandlingen gått i papperskorgen – och hela processen måste tas om från början. Försvarets gamla skyddsmask 90 betecknades av både försvaret och MSB som en av världens bästa skyddsmasker. Men maskerna fick inte användas. hade 2018 förbjudit kommunernas användning med hänvisning till att skyddsmask 90 saknar CE-märkning. Flera räddningstjänster bad om undantag från reglerna och fick stöd från MSB, som i ett yttrande krävde en generell dispens med hänvisning till att ”står nu inför en potentiell kris där skyddsmask 90 skulle kunna spela en viktig roll för samhällskritisk personal”. avvisade först tanken på en generell dispens men ändrade sig sedan efter ett EU-beslut som gjorde det möjligt för bland annat räddningstjänst och sjukvårdspersonal att använda skyddsmasken under pandemin – något som sedan också gjorts. Försvarsmakten har också meddelat att man avser att starta ny tillverkning av skyddsmask 90, som därmed skulle kunna få CE-märkning. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Vilken är anledningen till att upphandlingen avbröts, och kommer det att göras ny upphandling eller anser regeringen att tillverkning av skyddsmasker ska ske i egen regi?
fr · H8111152 · 2020-12-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:1152 Vaccinering och resande av (M) till Socialminister (S) När smittläget ger möjlighet kommer länder över hela världen att vilja öppna upp för mer resor från utlandet. När det blir aktuellt förväntas även många länder kräva att resenärer bevisar att det inte finns någon risk för smittspridning. när vi har fått ett vaccin mot covid-19 och det börjat användas runt om i och världen kan det bli obligatoriskt med någon form av intyg för att få resa in i vissa länder. Det skrivs om två mobilappar som gör det möjligt att visa upp bevis på att man har testat negativt för covid-19 eller att man har vaccinerat sig mot sjukdomen. Dessa två har fått en hel del stöd från stater, företag och organisationer: Commonpass och Pass. Det är alldeles nödvändigt för flygbranschen och resandet i stort att vi hittar en gemensam lösning som fungerar över gränser. Med anledning av detta önskar jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att finna gränsöverskridande lösningar och tillvägagångssätt för att visa upp genomförd vaccinering och underlätta för resande?
fr · H8111153 · 2020-12-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:1153 Hinder för utvisning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterade att asylsökande vägrade genomgå ett PCR-test som används för att undersöka om en person har en pågående infektion med covid-19. Personer dömda till utvisning kan därmed stoppa sin egen utvisning genom att vägra ta ett PCR-test. Många länder kräver ett negativt PCR-test för inresa i landet och ett av dessa länder är . Enligt chefen för gränspolisen, , vägrar majoriteten av de som sitter i förvar att låta sig testas. Detta innebär att afghanska medborgare inte kan utvisas eftersom testet måste ske frivilligt. En pandemi ska inte kunna nyttjas i syfte att undvika utvisning. Med anledning av detta önskar jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att planerade utvisningar ska kunna ske, trots att berörda vägrar genomgå ett PCR-test?
fr · H8111154 · 2020-12-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:1154 Utrustning i ambulanser av (M) till Socialminister (S) en region lika stor som , med långa avstånd och cirka 260 000 invånare. Det finns en ambulansstation i varje kommun och i de tre större städerna något fler. Vid ett hjärtstopp larmas ofta minst två ambulanser ut eftersom det behöves mer personal för att ta hand om en person som drabbats av hjärtstopp. finns det hjälpmedel som gör att man inte behöver utföra hjärtkompressioner manuellt, vilket innebär att ambulanssjukvården kan sitta säkert fastspänd och vårda patienten under transport in till sjukhus. finns det 15 ambulanser i , men endast tre stycken är utrustade med en automatisk hjärtkompressionsmaskin. kommer med anledning av ordergivning om hjärt- och lungräddning att anmäla Region till . Det har äskats pengar för att köpa in en hjärtkompressionsmaskin till alla ambulanser men det är äskat för lite pengar och det kommer inte att räcka till mer än ett fåtal maskiner. Min fråga till socialminister är: Vad avser socialministern att vidta för åtgärder för att alla ambulanser i och även övriga delar av landet ska ges samma förutsättningar att rädda liv och att arbetsmiljön för ambulanspersonalen är god?
fr · H8111155 · 2020-12-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:1155 Sexuell exploatering av barn på nätet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det har skett stora framsteg i och gällande Pornhub, där över 100 barn har kartlagts av i olika filmer på porrsajten. uppmärksammade en ledande journalist på detta och namninsamlingen med över två miljoner namnunderskrifter som över 400 organisationer står bakom. Företaget har avslutat samarbetet med Pornhub och har och Visa inlett en utredande process gällande Pornhub. Pornhub meddelar nu att de går med på att det inte ska vara möjligt att ladda upp eller ladda ned material själv, något som har möjliggjort spridning av övergreppsmaterial på kvinnor och barn. Det återstår dock att se om och hur väl Pornhub kommer att leva upp till de nya riktlinjerna. har det varit stora ord om deras egen förträffliga säkerhet, som i verkligheten har varit extremt eftersatt i månader trots anmälningar om barn. Även premiärminister pressas nu att agera politiskt. Han kritiseras hårt för att han inte har agerat trots att han har vetat om exploateringen av och profiteringen på barn hos Pornhub. Pornhub ägs av och huseras på kanadensisk mark i . Mindgeek äger över 100 porrsajter, och frågan är hur mycket vår svenska regering vet om denna exploatering av och profitering på utsatta barn. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern, med vetskap om det ovan skrivna, att faktiskt göra framåt för att stoppa exploatering av och profitering på utsatta barn i den lättillgängliga porrindustrin på nätet?
fr · H8111156 · 2020-12-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:1156 Karantän för flygresenärer från av (M) till Socialminister (S) Regeringen har beslutat om ett inreseförbud för passagerarplan från till för att minska smittspridningen av covid-19 och den mutation av coronaviruset som har rapporterats därifrån. Reseförbudet trädde i kraft och gäller fram till . Trots det landade ett passagerarplan från på . Passagerarna var till majoriteten svenska medborgare som ändå har rättigheter att komma in i landet. De svenska medborgarna fick fortsätta sin resa in i , eftersom smittskyddet bedömde att det inte fanns fog att misstänka att de var sjuka. Inkubationstiden för covid-19 sägs vara 5–. Med anledning av detta önskar jag fråga socialminister : Vilka generella åtgärder vidtar ministern för att personer som reser från och andra ställen där muterade coronavirus förekommer ska placeras i karantän innan de får resa vidare i ?
fr · H8111157 · 2020-12-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:1157 Mötet mellan regeringen och nätjättarna 2018 av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Dagen före stängde Google den oppositionella svenska Youtubekanalen Swebbtv med 60 000 följare. Kanalen har utgivningsbevis, ansvarig utgivare och omfattas av yttrandefrihetsgrundlagen. Efter raderingen av Swebbtv har ministern svurit sig fri från eget ansvar. Till säger ministern att "det är upp till Youtube att bestämma vad de låter ligga uppe på sin plattform. Regeringen har inte på något sätt försökt påverka detta eller censurera något". Uttalandet kan tolkas som att ministern ger sin välsignelse till att nätjättarna godtyckligt raderar material, även om materialet faller inom yttrandefrihetslagen. Allt fler länder börjar tvärtom bli bekymrade över att internetjättarna tar bort legitimt material med hänvisning till att det är kontroversiellt snarare än att det är olagligt eller felaktigt. I till exempel , och förbereds nu lagstiftningar för att skydda yttrandefriheten på nätet och belägga nätjättarna med dryga böter om de godtyckligt raderar legitimt material. Den verkar även inom detta område gå i motsatt riktning och i stället acceptera inskränkningar i yttrandefriheten. Även Facebook har godtyckligt censurerat inlägg och kommentarer. Bland annat har man till och med raderat inlägg som faller inom yttrandefrihetslagen från både riksdagsledamöter och svenska Europaparlamentariker. I valrörelsen kallade justitieminister till sig Google, Facebook och andra nätjättar. Enligt och andra medier skulle ministern kräva att nätjättarna snabbare skulle ta bort "olagligt" innehåll från sina plattformar. Det är dock uppenbart att nätjättarna efter mötet med regeringen blivit mer aktiva med att censurera på sina plattformar och ta bort även lagligt innehåll som yppar kritik mot regeringen och regeringens politik. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad diskuterades och beslutades egentligen på mötet mellan ministern och nätjättarna 2018 vad gäller nätjättarnas inskränkningar i svensk yttrandefrihetslag?
fr · H8111158 · 2020-12-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:1158 Vägran av covidtest av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I verkställs bara hälften av alla utvisningsbeslut, och uppemot 50 000 personer lever i utan tillstånd. Såväl som Delegationen för migrationsstudier har riktat omfattande kritik mot det svenska återvändandearbetet. Precis framkom uppgifter i medierna om att asylsökande afghanska medborgare, som ska utvisas, vägrar att genomgå covidtest. Att genomgå testet är frivilligt. kräver att den som reser in i landet är testad för covid-19. Kombinationen av att covidtestet är frivilligt för den asylsökande som fått avslag i och och att kräver covidtest innebär i praktiken att den som fått ett utvisningsbeslut kan skjuta sin utvisning . Det är en ohållbar situation, och uppenbarligen krävs lagändringar för att kunna genomföra covidtest, när så är nödvändigt, och i förlängningen utvisningar. I regler för dagersättning står att ”[d]agersättningen kan sänkas om du (…) inte samarbetar till att förbereda din hemresa om du har fått ett beslut om avvisning eller utvisning.” I väntan på lagstiftning på plats kan sänkt dagersättning tillämpas för den som vägrar att genomgå ett covidtest inför verkställande av en utvisning. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Avser ministern att ta initiativ så att den som försvårar sin utvisning genom att vägra covidtest får sin dagersättning sänkt?
fr · H8111159 · 2020-12-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:1159 Utvisning och covidtester av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I verkställs bara hälften av alla utvisningsbeslut, och uppemot 50 000 personer lever i utan tillstånd. Såväl som Delegationen för migrationsstudier har riktat omfattande kritik mot det svenska återvändandearbetet. Precis framkom uppgifter i medierna om att asylsökande afghanska medborgare, som ska utvisas, vägrar att genomgå covidtest. Att genomgå testet är frivilligt. kräver att den som reser in i landet är testad för covid-19. Kombinationen av att covidtestet är frivilligt för den asylsökande som fått avslag i och att kräver covidtest innebär i praktiken att den som fått ett utvisningsbeslut kan skjuta sin utvisning . Det är en ohållbar situation, och uppenbarligen krävs lagändringar för att kunna genomföra covidtest, när så är nödvändigt, och i förlängningen utvisningar. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Avser ministern att ta initiativ till att få lagstiftning på plats så att covidtester kan genomföras så att utvisningar kan verkställas?
fr · H8111160 · 2020-12-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:1160 Styrning och ledning av av (M) till Statsrådet (S) Det finns tydliga brister i dagens sjukförsäkring. Den sjukskrivne ska via läkarintyg intyga sjukdom, därefter har en skyldighet att objektivt utreda ärendet och ta hänsyn till alla relevanta omständigheter att utreda arbetsförmågan. I många fall ifrågasätts den medicinska bedömning som intygen baseras på, och handläggaren använder det försäkringsmedicinska beslutsstöd som finns. Utifrån detta avslås en stor del av intygen efter dag 180 utan att någon åtgärd vidtagits innan . Antalet som blivit av med sin sjukförsäkring har ökat . De formella grunder som läkaren ska bevisa ställer till det även vid nya sjukdomar som covid-19. Enligt lagen har läkaren krav att intyga diagnosen utifrån sin profession. Det finns inga krav på att läkaren ska bevisa hur diagnosen fastställts. Inte heller finns det ett krav i lagen på att läkaren ska bevisa kopplingen mellan oförmågan och sjukdomen. Det är just denna formella styrning av rättssäkerheten som saknar legal grund. Min fråga till statsrådet blir därför: Avser statsrådet att se över styrning och ledning av så att den följer gällande lagstiftning och att de sjukintyg som skrivs bedöms på ett rättssäkert sätt?
fr · H8111161 · 2020-12-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:1161 Myndighet för mänskliga rättigheter av (SD) till Statsrådet (MP) I behövs det färre myndigheter snarare än fler, och så ska ännu en myndighet inrättas, efter en uppgörelse mellan regeringen, och Liberalerna. Den nya myndigheten, som ska inrättas , ska enligt regeringen vara ”ett institut med uppgift att främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna”. Regeringen beskriver vidare att institutet utifrån författningsreglerade uppgifter ska undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och genomförs i . Fina ord, men vad handlar det i grund och botten om och vad kommer inrättandet av myndigheten ge för positiva effekter? Till vilket pris kommer vi få ut något av myndighetens arbete? Svaren på dessa frågor är enkla. Med en tröglivad byråkrati, skapad av välbetalda akademiker, kommer produkten av denna myndighet att enbart bestå av ytterligare belastning för andra myndigheter. återfinns dess uppgifter redan hos bland annat som ska ta till vara medborgarnas rättigheter, om nu brott mot mänskliga rättigheter skulle bli ett stort problem i . Den granskning som myndigheten ska ägna sig åt kan vidare ske av olika särskilt tillsatta utredningar efter behov, vid sidan av de granskningar som återkommande görs av olika mediala aktörer. av skattebetalarnas gemensamma resurser kommer alltså att pumpas in i en myndighet som likt den tidigare inrättade inte kommer att hjälpa en enda utsatt människa. Den kommande myndigheten handlar snarare om en skattefinansierad ideologiverkstad. En mycket dyr sådan. Statsrådet önskas mot bakgrund av detta svara på följande fråga: Hur motiverar statsrådet tillsättandet av en myndighet vars uppgift redan finns på annat håll, och menar statsrådet att den kostnad och arbetsbörda som myndigheten kommer att orsaka innebär ett effektivt användande av resurser ur skattebetalarnas perspektiv?
fr · H8111162 · 2020-12-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:1162 Skola som inte rättar fel av (SD) till Utbildningsminister (S) Det hade nog inte varit så många som lyft ögonbrynen efter att ha läst om det var , men var det inte det utan . En skola i har nämligen slutat rätta elevernas fel på prov av den enkla anledningen att man inte ville att de skulle ”tappa sugen”. Det huvudlösa beslutet är ingenting som skolan har gått ut med, utan det var av en slump som en förälder upptäckte att av matteboken varit ofärdig eller fel. Läraren i fråga hade inte skrivit något utöver kommentaren ”bra” på tre sidor. Efter att man konfronterat läraren påstod vederbörande att alla lärare på den berörda skolan numera arbetar så och att rektorn sanktionerat förfarandet. Rektorn, som i sin tur bekräftat detta, menade vidare att det var en pedagogisk metod i syfte att inte förstöra glädjen i undervisningen och att det i många fall inte fanns ett tydligt rätt eller fel svar i undervisningen. Det viktiga enligt rektorn var att läraren hade koll på elevens kunskapsnivå (snarare än att rätta fel). Den forna ordning och kunskap som präglade den svenska skolan har ersatts med stök och okunskap. Från att har haft en internationellt erkänt högkvalitativ skola har resultaten rasat, och det är inte mycket i den svenska skolan som vi kan vara stolta över längre. Tvärtom är det en pinsam utveckling, och det är inte konstigt om vi som är föräldrar oroas över hur det, mot bakgrund av den oerhört dystra verklighet som finns , kommer att se ut framöver. Vidare kan man med rätta fråga sig om det över huvud taget finns några krav för att bli rektor över en svensk skola . Vi är många som förfasats över motståndet mot såväl läxor som ordningsomdömen och betyg, som varit utbrett i . Att flummet skulle nå den här nivån var vi dock inte beredda på. Utbildningsminister önskas därför svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern agerar för att motverka att det agerande från lärare och rektorer vi sett exempel på i den berörda skolan inte fortsätter eller på annat sätt säkerställa att alla svenska elever ska få sina uppgifter rättade?
fr · H8111163 · 2020-12-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:1163 Yttrandefriheten på internet av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Youtube, Facebook, Twitter och Instagram. De olika kanalerna för det fria ordet är många, och sociala medier har därför blivit en viktig yta för alla de aktörer som önskar sprida sina budskap. Dessa tjänster har kommit att bli mycket av det offentliga samtalets infrastruktur, och de möjliggör för närapå vem som helst med tillgång till en mobiltelefon eller dator med internetuppkoppling att höras. Yttrandefriheten har med andra ord, tack vare dessa kanaler, fått sig ett ordentligt uppsving, då det kanske är lättare än någonsin att yttra sin åsikt. Av just den anledningen är vi många som förfasas över den censur av internet som råder i ett antal totalitära stater. Likväl vet vi att vi själva inte är helt befriade från just censur på internet. Riksdagsledamöter och andra folkvalda spärras som diverse olika mediesatsningar censureras. Ofta hänvisar de mäktiga kanalerna till "communityregler" när de släcker ned stora konton med många följare. Det finns naturligtvis en poäng i att privata företag ska få ha egna regler, men någonstans finns en gräns när det stora antalet användare gör att företaget i fråga med hjälp av sitt inflytande blir en maktspelare. I ett antal länder har man förstått allvaret med den censur som sker. I , men även i den brittiska regeringen, har man påbörjat arbetet med en ny lag vars syfte är att säkerställa att stora internetaktörer inte godtyckligt censurerar användares kommentarer. Vid ett brott mot lagen kan företaget i fråga komma att dömas till hårda böter alternativt själva riskera att blockeras från att verka i landet. har vi sett ett exempel på den typ av censur som här diskuteras. Den kanal som stängts ned hade enligt uppgifter en stor skara följare, varför en rad så kallade alternativmedier solidariskt har protesterat mot censuren. Med all rätt: Den typ av censur som enligt dessa sidor skett kan inte betraktas som något annat än allvarliga inskränkningar av yttrandefriheten och därmed även demokratin i . Den svenska rättsstaten måste ge olika aktörer ett skydd mot såväl påtryckningar som andra inskränkningar som syftar till att begränsa fundamentala fri- och rättigheter. Undertecknad har aldrig sett ett klipp från den kanal som släckts ned. Det var mitt val. Det ska fortsätta vara upp till mig att bestämma vad jag vill se och inte så länge det inte bryter mot svensk lag – inte upp till en it-jätte. Mot bakgrund av vad vi har sett önskas kultur- och demokratiminister svara på följande fråga: Avser ministern att verka för att ta fram en lagstiftning som försvårar för it-jättar att inskränka yttrandefriheten på internet eller på annat sätt agera för att förhindra godtycklig censur när innehållet inte bryter mot svensk lag?
fr · H8111164 · 2020-12-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:1164 Betaltjänster och penninglagstiftningen av (SD) till Statsrådet (MP) Swish är en utbredd betaltjänst med många användare bland såväl privatpersoner som företag och föreningar. Över 7 miljoner svenskar är kunder hos Swish, och swishades mellan olika bankkonton. Det som gjort tjänsten så populär är enkla penningöverföringar i realtid. Eftersom kontanter försvinner alltmer och traditionella banköverföringar inte sker i realtid har Swish även blivit ett ypperligt verktyg för kriminella som kan ta betalt för till exempel droger och stöldgods i realtid och skikta olagliga inkomster i flera led . Vill den kriminelle snabbt ”säkra” sina pengar från till exempel ett bedrägeri så kan detta göras med Swish till olika konton (för att sedan ta ut i kontanter i bankomater) i stället för att vänta med traditionella banköverföringar och då riskera att transaktionerna stoppas. Swish ägs av bolaget som i sin tur ägs av sex banker. Swish omfattas inte av penninglagstiftningen, och de specifika mönster som framträder när Swish används i andra syften än avsett uppmärksammas därför inte så som skulle varit fallet för transaktioner på konton inom en enskild bank. De enskilda bankerna ska ju rapportera avvikelser i de mönster som de förväntar sig av sina kunder. Har de inte hela bilden kan de inte heller se vilka avvikelser som faktiskt sker. Som det ser ut kan bankerna och polisen inte på ett enkelt sätt få tillgång till hela kedjan av transaktioner. Enligt Nationella operativa avdelningen, , utgör Swish ”ett direkt led i penningtvätt då tjänsten möjliggör att brottsvinster med hög omsättningshastighet kan skiktas i flera led”. Även spårningen försvåras när pengarna så snabbt och enkelt förs över mellan olika banker. Regeringen har tillsatt utredningen roll på betalningsmarknaden. I utredningens uppdrag ingår att kartlägga hur betalningsmarknaden ser ut och kan komma att se ut , med utgångspunkt i utvecklingen i och i andra länder. Utredningen ska analysera behovet för att ge ut e-kronor och se över innebörden av begreppet lagligt betalningsmedel i en värld där kontanter används allt mindre. Utredningen ska även kartlägga rollfördelningen mellan staten och näringslivet på betalningsmarknaden och ta ställning till statens framtida roll. Utredningen ska redovisas . Det kommer alltså dröja till innan vi eventuellt kommer att se någon lagstiftning som kommer åt den ovanstående beskrivna problematiken. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen övervägt att mer specifikt och omgående låta den här typen av betaltjänster omfattas av penninglagstiftningen?
fr · H8111165 · 2020-12-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:1165 Skydd av konst- och kulturhistoria av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) rapporterades om sabotage mot nationalklenoden och likfärd som visas på i . Utifrån argument om politisk aktivism vandaliserades en platta tillhörande verket med ett klistermärke, och händelsen fångades på film av museets övervakningskameror. Åtal väcktes om grov skadegörelse. Museet kommenterade händelsen med att man var tvungen att restaurera tavlan för en inte obetydlig summa och beskrev att det ändå inte gick att återställa skadan. Konstverket är mycket värdefullt och av nationellt kulturhistoriskt intresse. Det understryker händelsens allvar. Det understryker också vikten av ett fullgott skydd för konsthistoriska verk och artefakter generellt. Förebyggande åtgärder för att trygga verk måste balanseras mot uppdraget om att synliggöra och tillgängliggöra konst och kultur för den breda allmänheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Har ministern tagit något initiativ till en analys för att granska risker och sårbarhetselement för konsthistoriska verk och artefakter vid museer och i den offentliga miljön?