ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811912 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:912 Arbetssökandes situation under pandemin av Ciczie Weidby (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Vi befinner oss alltjämt i en situation med hög smittspridning i samhället. Arbetsplatsen är en av de platser där risken att smittas är som störst. rekommenderar därför dem som kan att jobba hemifrån i syfte att minska smittspridningen. Många yrkesgrupper har inte möjlighet att arbeta hemifrån utan måste befinna sig på sin arbetsplats för att utföra sina arbetsuppgifter. En grupp som dock skulle kunna stanna hemma i syfte att minska smittspridningen, men som nekas att göra det, är de arbetssökande som anvisas till olika former av åtgärder och aktiviteter inom ramen för Arbetsförmedlingens program. Enligt gällande regelverk måste de arbetssökande delta i de åtgärder och aktiviteter som Arbetsförmedlingen beslutat om och anvisat dem till – annars förlorar de sin ersättning. För de arbetssökande finns därmed inget val. De har att välja mellan att stanna hemma och förlora sin ersättning eller att delta i åtgärder och aktiviteter med risk för liv och hälsa. Flera arbetssökande, varav många är äldre och tillhör riskgrupp, vittnar om att de känner stor osäkerhet över att tvingas ut i åtgärder och aktiviteter under rådande smittläge. De är rädda att de ska smittas och insjukna i covid-19. För att dels minska smittspridningen i samhället, dels minska risken för att arbetssökande utsätts för smitta vore det rimligt att införa ett temporärt stopp för anvisningar till åtgärder och aktiviteter inom ramen för Arbetsförmedlingens program. De arbetssökande skulle då kunna stanna hemma med bibehållen ersättning – utan krav på motprestation. har länge kritiserat nuvarande system inom arbetsmarknadspolitiken där arbetssökande, genom hårda krav på aktivitet, närvaro och deltagande, kontrolleras, disciplineras och bestraffas. Vi vill se ett mer flexibelt system som har större tilltro till de arbetssökandes förmåga och vilja att få ett jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Vi kan dock konstatera att övriga partier i vill behålla nuvarande system. Nuvarande situation kräver dock en större flexibilitet i synen på vilka krav som kan ställas på arbetssökande. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att arbetssökande inte utsätts för smitta?
fr · H811913 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:913 WHO:s covidplattform C-TAP av (V) till Statsrådet (MP) har lanserat initiativet Access Pool (C-TAP), det vill säga en plattform för att samla data och annan relevant information för att snabbare hitta mediciner och hälsoteknik mot covid-19. Många av världens utvecklingsländer har ställt sig bakom initiativet, men även europeiska länder som , , och , för att nämna några. har emellertid inte ställt sig bakom C-TAP, vilket framstår som märkligt med tanke på höga profil i globala rättvisefrågor. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att ställer sig bakom WHO:s covidplattform C-TAP?
fr · H811914 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:914 isolering av fångar i Imralı Prison av (V) till Utrikesminister (S) har upprepade gånger gjort sig skyldiga till brott mot de mänskliga rättigheterna. besökte en delegation från till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) en rad institutioner såsom polisstationer och fängelser i . Bland annat besökte man högsäkerhetsfängelset , där och tre andra fångar sitter inlåsta. kom rapporten som följde på besöket. Där kritiseras bland annat behandling av fångar på just fängelset . De intagna tillåts enbart ha mycket lite kontakt med varandra och en mycket bristfällig kommunikation med omvärlden. Varken familjemedlemmar eller advokater har fått besöka fångarna i någon större utsträckning. delegationen besökte fängelset hade exempelvis träffat sina advokater . Delegationen uppmanar att vidta åtgärder för att minska fångarnas isolering. Efter att Die Linke uppmärksammat rapporten från i den tyska har den tyska regeringen uppmanat den turkiska regeringen att sätta stopp för alla typer av tortyr och omänsklig behandling som fördöms av CPT och att därtill säkerställa att familje- och advokatbesök görs möjliga. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att i sina bilaterala kontakter vidta några åtgärder för att ska följa rekommendationerna från till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning?
fr · H811915 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:915 Framtiden för och av (V) till Infrastrukturminister (S) Coronapandemin har slagit hårt mot näringslivet i hela . I har krisen slagit extra hårt då kommunen är beroende dels av att norrmännen handlar där, dels av besöksnäringen. Arbetslösheten skenar i spåren av den norska gränsstängningen, och ingen vet om handeln kommer att återgå till det som gällde före pandemin, inte minst mot bakgrund av att vill behålla handeln inom sina gränser. är i dåligt skick eftersom prioriterar bort underhåll av många regionala banor trots att de är så viktiga för många delar av landet. En del av lösningen för är att rejält förbättra möjligheterna till pendling till och från kommunen. Här kommer in. Den har en så dålig standard att den inte riktigt är att räkna med som en pendlingsmöjlighet till eller , och den måste därför åtgärdas. Det finns anledning att dra paralleller till det stödpaket som fick när lade ned sin verksamhet. Det finns en samstämmig uppfattning om att en stor och viktig del i stödet i var utbyggnaden av vägen och järnvägen söderut, som är ett viktigt pendlingsstråk åt båda håll. har samma behov. har stor potential både för pendling och för godstransporter. Det är hög tid att rusta upp den innan kapitalförstöringen blir ännu mer omfattande – ju längre vi väntar, desto dyrare kommer det att bli. I rådande klimatnödläge har vi inte råd att medvetet vanvårda järnväg så att vi förlorar även de banor som fortfarande finns kvar. har i budgetförslag föreslagit extra riktade ekonomiska medel för att rusta upp just dessa eftersatta banor. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att se till att , i enlighet med klimatmålen och målet att hela ska leva, rustar upp ?
fr · H811916 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:916 Lysekilsbanans framtid av (V) till Infrastrukturminister (S) Om inget görs kommer vi att förlora ytterligare en regional bana på grund av prognosstyrning i stället för målstyrning. Prognoserna har kontinuerligt slagit fel, och tågresandet har ökat mer än uppskattat. Ändå fortsätter man att använda ett verktyg som inte är ändamålsenligt och ofta till och med felaktigt. När människor har möjlighet att välja och har tillgång till väl fungerande tågtransporter väljer många tåget, då det är bekvämt, snabbt, säkert och effektivt. Att vi dessutom har ett klimatnödläge då vi behöver bygga ut de klimatsmarta alternativen snarare än riva dem har väl inte gått någon förbi. körs inga tåg på Lysekilsbanan. tog 2018 beslut om att underhållet skulle upphöra , efter att i ha eftersatt detsamma till dess att banan nästan inte var funktionell, med målet att lägga ned den. Banan ska ligga i träda innan en slutlig nedläggning, och har gått. I remisshanteringen som föregick beslut var både , flera kommuner och Försvarsmakten negativa till en nedläggning av banan. Det finns en stor investering i Lysekilsbanan från tidigare generationer som, när ”karenstiden” går ut , helt försvinner. En reinvestering skulle innebära betydligt lägre underhållskostnader än tidigare och en effektivare bana som blir attraktiv för resande och godstransporter. Banan har regionalpolitisk betydelse för både hamnen, företagen i och människors pendlande, och det finns ett stort intresse från flera aktörer av att använda banan för både gods- och persontrafik. Den är viktig för hela , inte minst med tanke på ett näringsliv i omvandling och de stora investeringar som planeras och som är helt beroende av att järnvägssträckan finns kvar och fungerar. Regeringen säger sig vilja att hela ska leva, och det pratas om regionförstoringar, men det syns inte i den praktiska politiken, inte minst när det gäller de regionala järnvägarna som på många ställen är grundläggande för en orts överlevnad och utveckling. Mot bakgrund av detta borde det göras en ny utredning där hänsyn till fyrstegsprincipen, klimatmål, regionförstoring och investeringsplaner tas samt remissinstanser och intressenter faktiskt lyssnas på. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att det ska göras en ny utredning, utifrån målsättningar om utsläppsminskningar och om att hela ska leva, gällande nedläggningen av Lysekilsbanan?
fr · H811917 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:917 Förlängning av förordningen om tillfälligt anpassat sjöfartsstöd av (V) till Infrastrukturminister (S) hade en minskande handelsflotta under svensk flagg. Med hjälp av ett aktivt arbete för att öka antalet inflaggade fartyg har denna trend glädjande nog vänt och fler fartyg är under svensk flagg. En viktig del har varit det så kallade sjöfartsstödet, vilket har varit en del för att utjämna konkurrensvillkoren för de svenskflaggade fartygen. Fartyg som tvingades lägga upp på grund av minskad omsättning i coronakrisen förlorade i början av krisen sjöfartsstödet, som bara betalades ut för anställda på fartyg i aktiv drift, och de fick därmed ytterligare ett ekonomiskt avbräck. Detta riskerade att påbörja en utflaggning av fartyg från det svenska registret, något som hade varit mycket svårt att vända tillbaka igen. Regeringen genomförde en stödförordning om tillfälligt anpassat sjöfartsstöd som lämnas för fartyg som tillfälligt har tagits ur trafik till följd av coronaviruset. Stödförordningen slutar gälla , men krisen fortsätter med smittspridning och hårda restriktioner som slår hårt mot delar av sjöfarten. Argumenten för och behovet av det tillfälliga sjöfartsstödet kvarstår. Detta har stor betydelse för sjöfarten utan att kräva extra budgeterade pengar. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att förlänga förordningen om tillfälligt anpassat sjöfartsstöd för fartyg som tillfälligt har tagits ur trafik till följd av pandemin?
fr · H811918 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:918 Gnestapendeln av (V) till Infrastrukturminister (S) Föreningen har verkat för att bevara och utveckla pendeltågstrafiken mellan och . I likhet med flera andra resenärsföreningar runt om i landet verkar de för förbättrad tillgänglighet för alla pendlare, även för dem som bor i mindre orter. Just nu arbetar man mot Sörmlandsregionens planer på att slopa entimmestrafiken och att återgå till tvåtimmarstrafik på Gnestapendeln . planeras för Mälartågen (Sörmlandspilen) med en väsentligt utökad trafik, men då angör tågen endast Syd och i närområdet, vilket skulle försämra för ett antal småorter. Det finns ett antal regionala tågbanor och trafikeringar på järnvägsspåren som saknar stärkt statligt stöd för att fler ska ges tillfälle att resa klimatvänligt på spåren även i de mindre orterna. anser att investeringarna i nya järnvägsspår måste öka för att möta kapacitetsbristen. Dessutom anslår vi i vårt budgetförslag kraftigt utökat statligt stöd till den regionala kollektivtrafiken. För de regionala och lågtrafikerade banorna föreslår vi därutöver reserverade årliga anslag för satsningar. Vi anser att det behövs satsningar för ett sammanhållet järnvägssystem där samhällsnyttan prioriteras framför privatisering och uppsplittring av järnvägstrafiken. Då skapar vi förutsättningar för att Gnestapendeln och andra pendelförbindelser på spåren ska kunna utvecklas med resenären i centrum. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att undvika att försämringar drabbar Gnestapendeln och övrig regional tågtrafik ?
fr · H811919 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:919 A-kassornas långa handläggningstider av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Coronapandemin har slagit hårt mot svensk arbetsmarknad. Arbetslösheten har stigit kraftigt från redan höga nivåer. I takt med den stigande arbetslösheten har trycket på a-kassorna ökat. Många a-kassor hinner inte med att handlägga de mängder av ärenden som inkommit. Enligt en undersökning som gjort har flera a-kassor mycket långa handläggningstider. Det gäller i synnerhet de a-kassor vars medlemmar arbetar i de mest utsatta branscherna, såsom hotell och restaurang och handel. Hos dessa a-kassor är handläggningstiden omkring . Längst handläggningstid har Alfakassan, där medlemmarna tvingas vänta på ersättning . Orsakerna till de långa handläggningstiderna är flera. Utöver det uppenbara – en pandemi med effekter på jobb och ekonomi som få kunnat förutse – lyfter a-kassorna själva fram två faktorer som påverkar handläggningstiderna: Dels är det svårt att skala upp verksamheten eftersom handläggningen kräver utbildning och erfarenhet, dels är det ofta problem med att få in rätt underlag i rätt tid från arbetsgivarna. beslutade regeringen att införa ett tillfälligt stöd på till a-kassorna i syfte att förhindra långa handläggningstider och därmed tider utan ersättning för personer som har blivit arbetslösa. Det tillfälliga stödet fördelades enligt ett förslag från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och betalades ut av Arbetsförmedlingen. kan konstatera att handläggningstiderna i många fall är mycket långa, trots regeringens tillfälliga stöd. De långa väntetiderna drabbar enskilda arbetssökande mycket hårt. Många har varit tvungna att tömma sina sparkonton eller låna pengar av släkt och vänner för att ha råd med mat och hyra. Det är inte värdigt ett modernt välfärdsland som . Det är uppenbart att det krävs ytterligare åtgärder från regeringens sida för att komma till rätta med de långa handläggningstiderna och göra det möjligt för arbetslösa att få ersättning i rimlig tid. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka ytterligare åtgärder, utöver de redan vidtagna, är ministern beredd att vidta för att minska de långa handläggningstiderna hos a-kassorna?
fr · H811920 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:920 Vapenstölder i av (KD) till Statsrådet (S) Vid inte mindre än tre tillfällen stals vapen från , enligt . Det ska röra sig om sammanlagt sju Glockpistoler. De ska vara kraftiga nog för skyddsvakter att använda sig av för att kunna avstyra exempelvis terrorhot eller andra attentat. har ett av vapnen äntligen hittats – hos en 15-årig pojke. Detta är en ögonblicksbild av mycket av det som är fel i svensk kriminalpolitik. Regeringen kan inte ens kontrollera de vapen som finns inne på , utan i stället hamnar de i händerna på barn som är på rymmen från HVB-hem och tänker begå beställningsmord. Det finns nu såvitt känt sex pistoler från som fortfarande inte är återfunna. Det är ett underbetyg åt regeringens kapacitet att bekämpa brott. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att säkerställa att inga ytterligare stölder ska inträffa?
fr · H811921 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:921 Digitaliserad fastighetsbildning av (KD) till Statsrådet (MP) Lantmäteriet lämnade över rapporten av en digitaliserad fastighetsbildning. Med digitaliseringen och de möjligheter som framkantsteknologier erbjuder förväntas självservicen öka, och därmed förmågan att skapa egna och mer fullständiga ansökningar. Det finns redan nu kunder som kan lämna in fullständiga underlag med inmätningar, koordinatsatta gränser och utredningar av rättigheter i en digital ansökan. Men såväl tekniska och verksamhetsmässiga begränsningar som juridiska hinder gör att det inte är möjligt för någon annan än Lantmäteriet att utföra vissa delar av förrättningarna. Av rapporten från Lantmäteriet framgår nyttorna med en digitalisering av fastighetsbildningsverksamheten, nämligen förbättrad kunddialog, ökad andel korrekta och kompletta ansökningar, obrutet digitalt informationsflöde, ökad transparens, ökad förutsägbarhet och enhetliga processer. För oss framstår en digitalisering av fastighetsbildningsverksamheten som en prioriterad fråga för att förbättra och effektivisera. Men utmaningarna är flera, bland annat behovet av underlag med god och känd kvalitet, vilket omfattar bland annat registerkarta, samt den juridiska utvecklingen som är omfattande och tidskrävande. Digitaliseringen har stora ekonomiska vinster för samhället, men andra vinster är att det går att hantera fler ärenden samt mer korrekt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet och regeringen att vidta med anledning av Lantmäteriets rapport?
fr · H811922 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:922 del av EU:s återhämtningspaket av (KD) till Finansminister (S) beslutade stats- och regeringscheferna i om EU:s återhämtningspaket med en budget om totalt . Syftet är att mildra konsekvenserna av den pågående pandemin och att starta ekonomin igen. Även om paketet inte utformades så som ville är det viktigt att pengarna används på ett sätt som snabbt bidrar till att återstarta ekonomin. För del handlar det om . Det är pengar som, rätt använda, kan komma till nytta i återhämtningsarbetet och bidra till att vi går stärkta ur krisen. Till exempel kan pengarna bidra till att stärka vår långsiktiga konkurrenskraft om de används för investeringar. Enligt den finska regeringens webbplats har statsminister i aviserat att den finska delen av återhämtningspaketet ska användas för att ”påskynda modernisering inom industrin, digitaliseringen av samhället och omställningen till en koldioxidsnål ekonomi”. Hon sa vid samma tillfälle att den finska regeringen ska utarbeta en egen återhämtningsplan. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Hur planerar ministern och regeringen att använda de medel som är andel av EU:s återhämtningspaket?
fr · H811923 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:923 Åtgärder i förhållande till Frontex av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterade om att en svensk besättning som bistår EU:s gränspolismyndighet på pressats att inte rapportera om att grekisk kustbevakning olagligen fört tillbaka migranter till . Händelsen ska ha ägt rum utanför grekiska Chios . Grekisk kustbevakning ska, i strid med internationell rätt, ha fört tillbaka migranter och sjösatt dem i en båt på turkiskt vatten utan att de fått möjlighet att pröva sina asylskäl. Avslöjandet i bygger på dokument som tidningen kommit över och som visar att tjänstemän inom Frontex pressade den svenska besättningen att inte rapportera vidare vad man sett. Enligt ska svenskarna ändå ha fört uppgifterna vidare och även ha rapporterat om själva påtryckningen. Händelsen utreds av Frontex, men uppgifterna stärker den kritik som tidigare riktats mot myndigheten, att den inte bara känt till utan också varit involverad i försök att hindra människor från att söka asyl. Denna kritik har bland annat lyfts efter att tyska presenterat bevis för att systematiskt sätter folk i båtar för att föra dem tillbaka till och att Frontex känner till det. Ett internt dokument från Frontex som tidningen publicerat visar hur Frontex detaljerat dokumenterar när den grekiska mitt kör ut ett trettiotal migranter till turkiskt vatten, sätter dem i en gummibåt utan motor och kör därifrån. Anklagelserna föranledde ett extrainsatt möte där Frontex lovade att förbättra sitt arbete, dock utan att medge några övertramp. Också den grekiska regeringen förnekar att man bryter mot några lagar och hävdar att man bara utövar sin rätt att skydda sina gränser. Den svenska besättning som rapporterade övergreppen och de påtryckningar de utsatts för förtjänar stöd. Den måste tydligt stå på deras sida såväl som på asylrättens och de utsatta asylsökandenas sida. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att säkerställa att Frontex värnar asylrätten i alla delar av sin verksamhet?
fr · H811924 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:924 Covid-19-vaccination för personer som lever med assistans och deras assistenter av (KD) till Socialminister (S) Precis som socialministern uttryckte det under presskonferensen skänker möjligheten till vaccination mot covid-19 ett hopp till hela samhället om att det finns ett slut på den pågående pandemin, men kanske framför allt till alla de personer som tillhör en riskgrupp. Dessa personer har tvingats till större isolering än befolkningen i stort för att minimera risken att bli smittad av viruset. Vaccineringen mot covid-19 ska ske efter behov. instämmer därför med regeringen om att det behövs en prioriteringsordning av vilka grupper som ska erbjudas vaccin i första hand. , som ansvarar för att ta fram rekommendationer för vilka personer som ska erbjudas vaccination mot covid-19, har uppgett följande prioriteringsordning: personer som bor på särskilda boenden för äldre eller som har hemtjänst, i huvudsak personer som är personal inom äldreomsorg, hälso- och sjukvård och övrig omsorgspersonal som arbetar nära personer enligt ovan vuxna som bor tillsammans med personer som har hemtjänst. rekommendationer beskriver vidare att i nästa steg kommer övrig personal inom omsorgen och hälso- och sjukvården och övriga personer som tillhör riskgrupper att erbjudas vaccination (en mer detaljerad rekommendation för prioritering håller på att tas fram). Därefter kan det vara aktuellt att erbjuda övriga delar av befolkningen och uppåt vaccination. Inom funktionshindersorganisationerna har den föreslagna prioriteringsordningen väckt oro eftersom varken personer som har behov av LSS-insatser inklusive personlig assistans eller personal inom LSS-verksamhet inklusive assistenter är omnämnda. Vi kristdemokrater delar den oron. Alla personer som har LSS-insatser eller lever med assistans tillhör inte per automatik en riskgrupp, men en stor andel gör det. För de personer som lever med personlig assistans förekommer det också, precis som inom , många nära och intima situationer mellan assistanstagaren och assistenten då risken för smitta är hög. På samma sätt som personer med behov av LSS-insatser inte per automatik tillhör en riskgrupp gör inte heller alla personer som har hemtjänst det. På gruppnivå har dock båda dessa grupper drabbats lika hårt av den isolering som de har tvingats till för att minska smittrisken. anser därför att det är angeläget att även personer med omfattande funktionsnedsättning och personal inom LSS-verksamhet prioriteras högt i vaccinationsplanen. Det skulle skänka ett hopp till många människor och ge dem kraft att orka hålla i och hålla ut med de strikta restriktioner som är nödvändiga fram tills ett vaccin är tillgängligt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer ministern och regeringen att verka för att även personer som lever med assistans eller är i behov av andra LSS-insatser samt personliga assistenter och personal inom LSS-verksamhet ska prioriteras högt vid vaccination mot covid-19?