ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711979 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:979 Satsningen på miljöbilar av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har granskat bland annat bonus–malus och konstaterat att förslaget är ett dyrt och ineffektivt sätt att minska transportsektorns koldioxidutsläpp. Därutöver har ingen sammantagen samhällsekonomisk bedömning gjorts, trots att regeringens egna riktlinjer kräver det. Att regeringen inte genomfört några samhällsekonomiska bedömningar är någonting som vi hört . framförde nämligen denna kritik även när det gällde statens planering av höghastighetsjärnvägarna. Med anledning av min tidigare fråga (2019/20:775) till ministern angående exporten av miljöbilar och om ineffektivt stöd till miljöbilar vill jag fråga miljö- och klimatminister : Tänker ministern ta några initiativ med anledning av de uppgifter som har kommit fram i ?
fr · H711980 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:980 RUT-avdraget av (V) till Finansminister (S) RUT-avdraget skulle finansiera sig självt och inte belasta statskassan. Det skulle dessutom göra svarta jobb vita. granskning visar dock att så blev det inte. kostade RUT-avdraget staten . Det är en stor kostnad, inte minst för de skattebetalare som inte nyttjar RUT-avdraget. Vinnarna är framför allt den tiondel i som tjänar mest. Regeringen har tidigare argumenterat för att reformerna skapar sysselsättning och att personer med kort utbildning kommer in på arbetsmarknaden. Men enligt undersökningen från Myndigheten för tillväxtanalys är reformerna dels en väldigt dyr arbetsmarknadsåtgärd, dels missar reformerna sin tänkta målgrupp. Samma bild bekräftas av , som säger att träffsäkerheten för reformen är låg. gör nu bedömningen att de positiva effekterna på statsfinanserna tydligt understiger kostnaderna för RUT-avdraget. Mot denna bakgrund verkar det märkligt att utöka en reform som faktiskt inte genererar något annat än en kostnad för staten och leder till ökad ekonomisk ojämlikhet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att slopa det för staten dyra RUT-avdraget?
fr · H711981 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:981 Länsstyrelsernas regeltillämpning av (M) till Statsrådet (S) har publicerat en ny rapport som baseras på en undersökning om hur näringslivet upplever länsstyrelsernas regeltillämpning. Enligt rapporten anser vart tredje företag att handläggningen inte är rättssäker och att man inte får de råd eller den vägledning man önskar. Dessutom kritiserar många företag för att ha bristande förståelse för företagets ärende. Detta är självklart inte acceptabelt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att på något sätt ta initiativ till att förbättra och utveckla länsstyrelsernas arbete och därmed öka förtroendet för länsstyrelsernas arbete hos landets företagare?
fr · H711982 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:982 En modernare adoptionslagstiftning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Barns rätt till en trygg uppväxt – eller den biologiska förälderns rätt till barnet? Denna fråga har aktualiserats på grund av det tragiska dödsfallet av den treåriga flickan i . Trots alla varningsklockor och trots att socialnämnden i kommunen tog strid för att flickan skulle bo kvar i det familjehem hon var placerat i beslutade kammarrätten att de biologiska förädlarnas rätt till barnet skulle gå före. Därefter gick den lilla flickan bort. pågår det rättsliga efterspelet efter den tragiska bortgången men redan nu måste vi vrida och vända på alla stenar för att något liknande inte ska kunna hända igen. Vi måste ha en lagstiftning som alltid sätter barnets bästa främst. De familjehemsplacerade barnen måste kunna känna sig trygga med att deras liv inte plötsligt rivs upp när den biologiska förälderns intressen prioriteras. Ett sätt att ge barnet den trygghet det förtjänar är att göra det enklare för familjehemsföräldern att adoptera. är det mycket ovanligt att sådana adoptioner genomförs. Hur det ser ut är något oklart, men i rapporten adoptioner av barn i familjehem – En kartläggning av hur socialnämnderna uppmärksammar frågan (publicerad av ), som beställdes av den moderatledda regeringen, går det att läsa följande: Antalet familjehemsplacerade barn som varit aktuella för nationell adoption har gått upp och ned , men tendensen är att antalet sjunker. var 42 barn aktuella för adoption av sina familjehemsföräldrar och 2012 gällde detta 14 barn. har antalet vårdnadsöverflyttningar till familjehemsföräldrar ökat från 92 till 246 . Detta är ingen positiv utveckling om man ser till barnets behov av trygghet och långsiktighet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer ministern att verka för en ny modernare adoptionslagstiftning som alltid sätter barnets intressen i första rummet?
fr · H711983 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:983 Komplettering av remissvar av Per (SD) till Statsrådet (S) I promemorian Svara på remiss – hur och varför (SB PM 2003:2) finns information om hur och varför remisser sänds ut. I promemorian anges att myndigheter under regeringen är skyldiga att svara på remisser. Respektive myndighet avgör om den har några synpunkter att framföra i sitt svar. Om det efter remisstidens utgång finns myndigheter vilka uppmanats att uttala sig men inte gjort det kan en rundringning förberedas till ifrågavarande remissinstanser. Av promemorian framkommer även att inget hinder föreligger om ett remissvar kommit in efter remisstidens utgång. Hinder föreligger inte heller för att i efterhand komplettera ett remissvar. I propositionen Reglering av vapenmagasin (2019/20:58) blev ombedd att komma in med en komplettering efter remisstidens utgång. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilken grund ombads att komplettera sitt remissvar?
fr · H711984 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:984 Straffrabatt för unga av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I samband med gängsamtalen kom regeringen överens med och om att utreda en straffrabatt för unga mellan . Den innebär att straffrabatten i princip även fortsättningsvis ska gälla i de allra flesta fallen. Enligt förslaget ska undantag från straffrabatten bara gälla den som tidigare dömts för brott där minimistraffet är fängelse och därefter döms för ett nytt brott med minimistraffet två års fängelse. I går på justitieutskottets sammanträde valde dock Socialdemokraterna och plötsligt att ansluta sig till Liberalernas reservation om straffrabatt som omfattar betydligt fler unga vuxna och som dessutom innebär en skärpning i förhållande till den ståndpunkt som intogs vid gängsamtalen. Med anledning av svängningen i utskottet rapporterade SVT och TT att Socialdemokraterna svängt och bytt position kring straffrabatten. meddelade Socialdemokraternas representant i justitieutskottet, , oväntat att man inte bytt position utan står kvar på samma uppfattning som man intog vid gängsamtalen. För en utomstående är det svårt att förstå vilken linje det är som regeringen egentligen driver. Från att först föreslå en mjukare position vid gängsamtalen, till att sedan ansluta sig till en L-reservation som innebär en stor förändring i förhållande till punkten i gängsamtalen för att därefter igen meddela att man inte bytt fot. Dessa olika ståndpunkter behöver klargöras av ansvarigt statsråd. Inom loppet av har man lyckats ändra uppfattning . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilken linje är det som gäller för ministern och regeringen kring straffrabatten för unga?
fr · H711985 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:985 Nationella läkemedelslistans genomförande av (M) till Socialminister (S) En samlad nationell läkemedelslista handlar om att stärka patienten och patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården. En betydande utmaning är fortfarande att uppgifter om patienters läkemedel är utspridda på många olika informationskällor i olika delar av hälso- och sjukvården samt i de register över recept och uthämtade läkemedel som förs av . Regeringens inriktning har varit att den nationella läkemedelslistan endast ska innehålla förskrivna läkemedel till patienten, det vill säga läkemedel som ordineras i slutenvården till patienten ska inte finnas med på listan. Det innebär ju i praktiken att en samlad bild inte kommer att kunna ges av patientens totala läkemedelsanvändning. Socialministern har i ett tidigare svar på skriftlig fråga 2019/20:477 till undertecknad gett sin syn på införandet av en nationell läkemedelslista, att detta införande bygger på att det nationella registret kan utvecklas stegvis samt att varje steg förbereds noggrant utifrån bland annat integritetsmässiga, juridiska och tekniska förutsättningar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : När bedömer ministern att förslaget om en nationell samlad läkemedelslista kommer att vara genomfört?
fr · H711986 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:986 Brister i tillämpningen av yrkeskvalifikationsdirektivet av (M) till Socialminister (S) I min skriftliga fråga 2019/20:839 Fusk med rumänska sjuksköterskeutbildningar undrade jag bland annat vad statsrådet avser att göra för att säkerställa att alla med sjuksköterskelegitimation i har genomgått en godkänd utbildning. Det svar jag får på denna fråga är följande: ”Processen för erkännande av yrkeskvalifikationer inom EU och EES för yrken med automatiskt erkännande (bl.a. sjuksköterskeyrket) styrs av ett EU-direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet (YKD). Varje medlemsstat har ett ansvar för att vid den nationella prövningen av legitimation genomföra behövliga granskningar för att säkra att legitimation meddelas personer med rätt kompetens. handlägger ansökan om legitimation utifrån gällande bestämmelser i och begär in underlag i form av bevis på formella yrkeskvalifikationer, t ex examensbevis och intyg från behörig myndighet i det land där utbildningen har fullgjorts. Om sökanden har ett sådant formellt bevis och yrket omfattas av automatiskt erkännande tillåter inte regelverket att det görs ytterligare kontroller vid myndighetens prövning av legitimationsansökningar.” Statsrådet svarar inte på vilka verktyg och åtgärder som behövs för att komma till rätta med de brister i tillämpningen av yrkeskvalifikationsdirektivet som i flera fall har rapporterats om i medier. Rådande situation kan innebära stora risker för patientsäkerheten om vi har personal inom sjukvården som inte har de kvalifikationer som de förväntas ha enligt regelverken. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern och regeringen att det inte behövs några åtgärder för att komma till rätta med de brister som finns i tillämpningen av yrkeskvalifikationsdirektivet?
fr · H711987 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:987 Införande av gårdsförsäljning av (M) till Socialminister (S) Regeringen har via januariöverenskommelsen aviserat att frågan om gårdsförsäljning ska utredas ytterligare trots mycket tydliga beslut om införande. har Systembolaget börjat med hemleveranser av billig öl och starkvin, detta till en fraktkostnad som precis understiger nätbaserade vinleverantörers. Argumentet för att inte införa gårdsförsäljning har varit folkhälsoaspekter. Alkoholförsäljning skulle vara kontrollerad och inte så lättillgänglig. Den typen av argument borde inte vara gällande längre när konsumenten nu kan beställa hem alkohol helt utan kontroll av något annat än ålder. Min fråga till socialminister är därför: När avser ministern och regeringen att införa gårdsförsäljning i ?
fr · H711988 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:988 Falska yrkeslegitimationer av (M) till Socialminister (S) I min skriftliga fråga 2019/20:839 Fusk med rumänska sjuksköterskeutbildningar undrade jag bland annat vad statsrådet avser att göra för att säkerställa att inte fler yrkeskategorier än sjuksköterskor har liknande problem. Det enda som jag kan tolka som ett svar på frågan är följande: ”Det är förstås också av yttersta vikt att länder där oseriösa utbildningsinstitutioner vidtar åtgärder för att komma tillrätta med problemet.” Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till socialminister : Tänker ministern vidta några som helst nationella åtgärder för att säkerställa att sjuksköterskor i har adekvat utbildning?
fr · H711989 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:989 IS-återvändares brottslighet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) kunde SVT, efter en kartläggning av 41 personer, rapportera hur brottsligheten bland återvändande IS-terrorister inte helt oväntat var väldigt hög. Tolv av de kartlagda personerna var kvinnor, vars barn lyckligtvis omhändertagits. Dock har ingen av dessa dömts för brott. En tredjedel av de kartlagda (tretton personer) hade efter sin så kallade hemkomst dömts för eller misstänkts för brott i . Det har då handlat om narkotikabrott, stölder, grovt häleri, bedrägerier, grov utpressning, grov misshandel och penningtvättsbrott. Flera har även hamnat i skattetvister. Regeringen har nu hävdat att man skärper åtgärderna mot våldsbejakande islamism, den miljö som enligt utgör det största hotet mot vårt samhälle. Trots detta kan fortfarande uppemot 150 IS-terrorister som återvänt till vårt land vandra på våra gator, och flera av dem begår uppenbarligen också brott. Vidare har SVT visat att få kommuner har känt till antalet återvändare i sin kommun, vilket har försvårat deras förebyggande arbete. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att vidta några fler åtgärder för att fler IS-återvändare ska åtalas och dömas för brott, och finns det några planer på att öka kommunernas kännedom om eventuella återvändare?
fr · H711990 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:990 Svart adresshandel av (SD) till Finansminister (S) Hundratusentals människor är inte bosatta på den adress de är folkbokförda på i . Dessutom verkar det finnas ett stort mörkertal. Svarthandel med adresser – människor som lurar samhället med dubbla identiteter och bidragsfusk – är frekvent förekommande. rapporterades om resultatet av Hem & Hyras undersökning om svart adresshandel. Där framgick att myndigheterna tappar kontrollen och att adresshandeln hotar att kortsluta systemet. Där framgick även följande, citerat från om deras undersökning: ”Vi har kartlagt hur nyanlända bryter mot lagen för att ta sig fram i det system som blir allt svårare att överblicka för myndigheter. Där många tjänar pengar på de mest utsatta, och där frivilligorganisationer ersätter skattefinansierade hjälp- och kontrollinstanser ... Du kan stoppa vilken nyanländ som helst och fråga. Alla gör det. Du bor svart och hyr en adress. Det finns grupper för sådant, på Facebook och Whatsapp. Grupper enbart för att fixa en adress, inte för att bo. 300 är billigt, 500 är standard, säger en vi pratar med.” 240 av 290 kommuner har bostadsbrist, enligt årliga enkät. I de kommunerna bor av landets befolkning. Störst är bristen på hyresrätter. Var sjätte bristkommun antar att de hunnit bygga i kapp behovet . Glappet är stort; befolkningen växer. Utsatta grupper ställs mot varandra. uppskattar att ungefär 200 000 personer är felaktigt skrivna inom . Hälften av personerna har sin adress här men bor utomlands. Resten bor här men saknar fast bostad eller lever dolt. Siffran är osäker. Här döljer sig adresshandeln. Ingen kan svara på hur utbredd den är. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : På vilket sätt avser ministern och regeringen att agera för att stoppa fusket?
fr · H711991 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:991 Nordisk handlingsplan för friluftslivet av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Friluftslivet och naturen i är något alldeles särskilt. står de inför många utmaningar, vilket gör att samarbete behövs för att säkra ett aktivt friluftsliv på lång sikt. Kopplingen mellan natur- och kulturarv är också en aspekt av frågan som gör den än mer viktig. En nordisk handlingsplan för friluftslivet kan vara till stor hjälp för att värna naturen, få fler att bli aktiva samt samla hållbara ambitioner, erfarenheter och lösningar från de nordiska länderna. Utskottet för kunskap och kultur i i har lyft frågan och menar att den nordiska kulturen för friluftsliv är stark och att naturen är en viktig frizon för såväl barn som vuxna. Naturen är viktig att hantera som en resurs, och det är viktigt att värna dess betydelse för folkhälsa och välbefinnande. Medlemsförslaget består av tre delar. Först handlar det om en nordisk handlingsplan för friluftslivet som inkluderar forskning, friluftslivets ideella organisationer, turism, klimat och integration. Vidare rör det sig om forskning kring nordiskt friluftsliv och att överväga att genomföra ett gemensamt nordiskt friluftslivsår. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att, i såväl som i den , arbeta för att en nordisk handlingsplan för friluftslivet tas fram?
fr · H711992 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:992 Utredningen om faderskap och föräldraskap av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Utredningen om faderskap och föräldraskap (SOU 2018:68) tillsattes och fick i uppdrag att se över delar av regler om fastställande av faderskap och föräldraskap. Utredaren fick också i uppdrag att göra en översyn av de författningar som handlar om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap. Utredningen blev klar och har varit utsänd på remiss, där ett flertal svar kommit in. Men sedan har processen stannat av. I utredningen finns det flera intressanta förslag, och många av remissinstanserna är positivt inställda till dessa, även om det också uppstår en del frågetecken. Frågorna som utredningen tar upp rör bland annat presumtionsreglerna och hur ett föräldraskap ska bekräftas. Detta är viktiga frågor för att öka likabehandlingen av både barn och vuxna. gäller olika villkor beroende på familjekonstellation, och detta är något som påverkar många människor i deras vardagsliv på ett sätt som enkelt skulle kunna undvikas. Det finns också möjligheter att underlätta arbetet runt om i kommuner, vilket kan spara resurser. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser ministern och regeringen att omsätta utredningen i ett lagförslag?
fr · H711993 · 2020-02-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:993 Nationellt bibliotekskort av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) var jag på i och deltog i ett samtal om framtidens bibliotek tillsammans med bibliotekschef och kultur- och fritidsnämndens förste vice ordförande . Samtalet handlade om vikten av läsande och allas rätt till tillgängliga bibliotek. Gemensamt landade vi i att oavsett var i landet man bor eller vilken socioekonomisk bakgrund man har ska tillgången till bibliotek och läsning vara så bred som möjligt. Läsning och kunskapsutbyte är inte bara stimulerande för den enskilda individen utan också utvecklande för mänskligheten , då kulturen har en viktig roll i vårt demokratiska samhälle. Något vi kunde konstatera var att kulturen också har sina utmaningar. Just nu ser vi bland annat hur högerextrema krafter vill komma åt kulturens grundstenar och avveckla de tillgängliga bibliotek vi har genom att begränsa utbudet och prioritera bort språk som anses vara mindre viktiga. Det är en farlig väg att gå. Vi behöver ha fler samtal, perspektiv och utbyten i kulturpolitiken. som vi ser att biblioteken har en avgörande roll i vårt demokratiska samhälle behöver den också, i vår föränderliga värld, förbättras och vara i ständig utveckling. För att säkerställa hela befolkningens tillgång till läsning behöver bibliotekens tillgänglighet öka och förstärkas. Att låna böcker ska vara enkelt. En föredömlig funktion som har fungerat i grannlandet är nationella bibliotekskort. Det är i praktiken lånekort som kan nyttjas i landets alla bibliotek för att låna böcker eller annat tillgängligt material. som lånekortet upprättas i förblir per automatik användarens hembibliotek, och på det sättet har användaren inte bara ett eller två bibliotek att vända sig till utan samtliga verksamheter i hela landet. Det förenklar låneprocessen. kan inte hamna efter i kulturpolitiken och bör av den anledningen ta krafttag för allas demokratiska rätt till kulturinslag i vardagen. Dagens system är inte tillräckligt. Att bilda sig ska vara enkelt. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att ta initiativ för att införa nationella bibliotekskort?
fr · H711994 · 2020-02-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:994 Bensinstationer på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) kommer nya krav på landets bensinstationer om att cisterner och rör ska vara inplastade för att förhindra läckage. Detta är en åtgärd som kostar mycket och kan bli svår för mindre mackägare på landsbygden att klara av ekonomiskt. Därför är det stor risk att lagförslaget driver fram en nedläggning av mindre mackar på landsbygden. Det finns stor risk att 300–400 bensinstationer tvingas att lägga ned. drabbas landets bilägare av högre och högre bränsleskatter, vilket slår hårt mot landsbygden. Att nu dessutom bli tvingad att åka längre för att kunna tanka sin bil är knappast miljövänligt. Bensinmackarna är helt nödvändiga för att landsbygden och hela ska kunna leva. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att landets mindre bensinstationer ska kunna överleva och därmed göra det möjligt att bo och leva på landsbygden?
fr · H711995 · 2020-02-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:995 Rättvis fördelning av ekonomiskt stöd till flickor och pojkar som utövar idrott av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I jämställdhetsplan finns tydligt angett att flickor och pojkar ska ha samma möjligheter att idrotta. Men vem ställer krav på kommunerna att följa den inriktningen? Det är en av två frågor som ställer till regeringen i ett brev som citeras i . ställer två relevanta frågor i sitt brev till regeringen: ”Vilka direktiv har kommuner fått för att medverka till att lokala föreningar kan uppnå denna rättvisa mellan flickor och pojkar i verksamheten, framför allt när det gäller kommunernas tillhandahållande av arenor och vem utövar tillsyn av kommunerna så att deras resurser verkligen fördelas rättvist mellan idrottande barn och ungdomar i lokala föreningar?” Det är viktiga och relevanta frågor som fler idrottsföreningar än ställer. Inte minst ridklubbar känner sig ofta förfördelade av kommunerna i förhållande till andra idrotter. Jag vill ställa följande fråga till kultur- och demokratiminister : Hur säkerställer en idrottsminister i en feministisk regering att kommuner och regioner arbetar för en rättvis fördelning av ekonomiskt stöd till flickor och pojkar som utövar idrott?
fr · H711996 · 2020-02-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:996 CBRN-team som stöd till av (M) till Försvarsminister (S) Coronaviruset, 2019-nCoV, har kopplats till en marknad i den kinesiska staden . En pandemi innebär att en ny typ av influensavirus sprids och smittar människor i stora delar av världen. finns tillräckligt många fall av smittade för att experter ska kunna bedöma hur snabbt viruset sprids. Hastigheten är högre än vid sarsutbrottet –2003, då 8 000 människor smittades och över 800 avled. har gamla och multisjuka dött av coronaviruset, men även två läkare har avlidit i . Jag besökte CBRN-kompaniet i . Kompaniet uppträder i anpassade insatsenheter där detektering, identifiering och sanering av CBRN-händelser utgör de viktigaste förmågorna. Insatsenheterna har förmåga att fastställa kontaminerade områdens utbredning samt koncentrationer av farliga ämnen. Experter och fältanalyslaboratorier fullföljer med identifiering av ämnen och substanser. För att snabbt kunna göra bra analyser skulle CBRN-laboratorium kunna flyttas dit där det finns människor som har smittats av coronaviruset. Detta skulle kunna vara en bra hjälp för att snabbt komma till rätta med coronaviruset. Jag har tidigare frågat regeringen om har för avsikt att hjälpa , men jag har fått till svar att inte har bett om hjälp. Att erbjuda hjälp kan dels vara till hjälp då coronaviruset kan få ett snabbare avslut och inte spridas till , dels vara en bra och lärorik internationell insats. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Har försvarsministern och regeringen för avsikt att erbjuda hjälp till med exempelvis ett CBRN-team?