ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7122050 · 2020-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2050 av (C) Branden i har frågat näringsministern vad han och regeringen är beredda att göra för att hjälpa i den uppkomna situationen. Frågan har överlämnats till mig. Låt mig först understryka att jag känner starkt med alla dem som drabbats av branden i . När större varsel eller omställning i näringslivet på en ort inträffar finns inom en väl fungerande samverkan som bl.a. syftar till att samordna kommunikation och åtgärder mellan berörda departement. Det är vidare flera statliga myndigheter som berörs och som kan stödja berörda kommuner och regioner utifrån sina respektive uppdrag. Arbetsförmedlingen ansvarar för att samordna insatser vid varsel och omställning med fokus på att individer ska få hjälp att komma vidare till ny anställning eller utbildning. Arbetsförmedlingen har en stor erfarenhet från tidigare arbete vid större varsel runt om i landet. arbetar för hållbar tillväxt och konkurrenskraftiga företag i alla delar av och myndigheten har regeringens uppdrag att bistå med insatser som stärker regioners arbete vid större varsel eller omställning i näringslivet. Uppdraget genomförs i nära samverkan med berörda regioner och myndigheter. Regionerna leder och utvecklar det regionala tillväxtarbetet och regeringen fördelar vare år i medel för regionala tillväxtåtgärder som ska finansiera insatser utifrån respektive regions utmaningar och prioriteringar. har Region tilldelats för regionala tillväxtåtgärder från regeringen, det är medel som, tillsammans med medel från bl.a. regional- och socialfonden, kan användas för att hantera effekterna av branden lokalt och regionalt. Jag vet att kommun och Region tillsammans med Arbetsförmedlingen samt övriga berörda myndigheter har påbörjat ett arbete för att hantera konsekvenserna av branden och regeringen fortsätter att följa situationen i noga.
frs · H7122051 · 2020-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2051 av (M) Möjlighet att ansöka om omställningsstöd har frågat mig vilka konkreta insatser jag avser att genomföra för att säkerställa att företag i behov av omställningsstöd ges möjlighet att ansöka . hade ca 23 000 företag sökt omställningsstöd. Dessa ansökningar avser ett totalt belopp på . har sökt omställningsstöd än vad som förutsågs när omställningsstödet infördes. När omställningsstödet infördes förelåg en osäkerhet kring hur spridningen av sjukdomen covid-19 skulle utvecklas och hur detta skulle påverka företagen. Det står nu klart att spridningen av sjukdomen covid-19 även påverkat företagen , speciellt de företag som bedriver säsongsverksamhet. Mot den bakgrunden föreslår därför regeringen att omställningsstödet ska utökas till att omfatta företag som fått en minskad nettoomsättning , . Det innebär att ansökan för dessa månader kommer att ske senare än . Stödet förutsätter godkännande av Europeiska kommissionen.
frs · H7122052 · 2020-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2052 av (M) militära insatser i har frågat mig hur jag bedömer att utvecklingen i kommer att påverka nuvarande och kommande militära insatser i och mitt agerande i frågan. Det är angeläget att konstitutionell ordning och demokratiska institutioner respekteras. Det är viktigt med en inkluderande dialog i , att demokratiska, fria och rättvisa val genomförs och att det sker en fredlig och snar övergång till civilt styre. Utvecklingen kan få konsekvenser för breda engagemang i . Det är dock för tidigt att säga något i detalj om detta . I grunden har inte skälen för breda engagemang ändrats och det är viktigt att fortsatt stödja det maliska folkets rättmätiga strävan för säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter och en hållbar utveckling. Prioriterat i detta skede är att söka information om läget och hantera situationen för svensk personal på plats. För det längre tidsperspektivet för dialog med FN och EU om förutsättningarna för Minusma och EUTM att fortsatt kunna verka i landet. Gällande det kommande svenska deltagandet i Task Force Takuba för Försvarsdepartementet dialog med för att undersöka möjlig påverkan på insatsen. Den folkrättsliga grunden för det svenska engagemanget i består. Det kan också noteras att det nuvarande militära styret har uttalat att man inte ifrågasätter ingångna avtal samt att man inte motsätter sig den internationella närvaron. Situationen och utvecklingen följs och analyseras noggrant inom .
frs · H7122053 · 2020-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2053 av (M) Nedgrävning av luftledningar har frågat mig om jag avser att ta några nya initiativ för att elbolagen ska gräva ned fler elledningar och därmed kunna frigöra mer mark för mat- och skogsproduktion. När en ny elledning ska byggas måste flera olika aspekter vägas in. Ledningen ska vara driftsäker, inte orsaka för stor miljöpåverkan och den får inte bli dyrare än vad som är försvarbart. Det sistnämnda är särskilt viktigt eftersom det rör sig om en monopolverksamhet och elnätskunderna är de som får betala för nya ledningar. För större ledningar måste elnätsföretaget visa i sin ansökan om nätkoncession för linje att det tekniska utförande som elnätsföretaget valt är det bästa om nätkoncessionen ska beviljas av . För mindre ledningar, som ofta grävs ned av just de skäl nämner, är kommun och länsstyrelse som ska bedöma lämpligheten inom ramen för deras tillsyn. Min bedömning är att , liksom kommuner och länsstyrelser, har kompetens att avgöra om elnätsföretagens val av teknik är de bästa i de enskilda fallen.
frs · H7122054 · 2020-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2054 av (S) Ersättning till kollektivtrafikanter under pandemin har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att resor med taxi eller egen bil ska vara ersättningsgilla för kollektivtrafikanter om de blir frånåkta på grund av trängsel och därmed riskerar att komma för sent till sin slutdestination. Lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter infördes för att stärka resenärernas rätt till ersättning vid förseningar och för att tillförsäkra att de får bra reseinformation Om det kan befaras att en resa i kollektivtrafiken blir försenad och resenären väljer att ta sig fram till resmålet på annat sätt (t.ex. med taxi eller egen bil), har resenären enligt lagen rätt att få ersättning av transportören för den extra kostnaden. Alternativt kan resenären välja att fortsätta resan med transportören, dvs. invänta nästa avgång, och begära att få tillbaka en andel av biljettpriset, ett prisavdrag. Det finns inget undantag från rätten till ersättning eller prisavdrag på grund av sådana extraordinära händelser som ligger utanför transportörens kontroll, dvs. det som brukar kallas force majeure. Kollektivtrafikresenärerna har alltså genom lag redan tillförsäkrats sådana mycket starka rättigheter vid förseningar som efterfrågar. Det finns därför inte anledning till några nya initiativ.
frs · H7122055 · 2020-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2055 av (M) Översyn av har frågat mig om jag inom den här mandatperioden avser se över regler för att minska byråkratin och kostnaderna och därmed minska regelkrånglet för landets företag. Moderna och effektiva tillståndsprocesser är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har därför tillsatt en utredning för att se över det nuvarande systemet för prövning enligt och föreslå åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning. Moderna och effektiva prövningsprocesser gynnar alla som behöver få sin verksamhet prövad. kommer omfattande insatser krävas för att ska kunna nå målet om att bli världens första fossilfria välfärdsland, men också för att nå flera andra miljömål. Utredningen ska därför särskilt fokusera på åtgärder som kan underlätta investeringar som bidrar till klimatomställningen eller innebär minskad miljöpåverkan, exempelvis modernisering av en produktionsprocess för minskad energiförbrukning eller minskade utsläpp. Utredningen ska presentera sitt betänkande . Regeringen har som en del av arbetet med att effektivisera miljöprövningen också gett berörda myndigheter uppdrag att ta fram samlad statistik för miljöprövningen. Sådan statistik är viktig, inte minst för att följa utvecklingen av handläggningstider och identifiera lämpliga effektiviseringsåtgärder. Regeringen arbetar också med att ta hand om förslagen i departementspromemorian Miljöprövning för en grön omställning (Ds 2018:38).
frs · H7122056 · 2020-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2056 (M) Tjuvfiske av ål har frågat mig vilka åtgärder jag kommer vidta för att minska tjuvfisket av ål i svenska vatten. Enligt nuvarande regler tillåts fiske efter ål i endast för de fiskare som beviljats ett särskilt tillstånd för att fiska ål. Fisket efter ål är kringgärdat av ett omfattande regelverk avseende exempelvis tillåtna fiskeredskap och tidpunkter samt tids- och fångstbegränsningar. Det är Havs- och vattenmyndigheten som har det samordnade nationella ansvaret rörande förvaltningen av ål och ålfisket. Myndigheten har stärkt regelverket och utökat kraven för att kunna upptäcka överträdelser samt förbättra möjligheten att följa upp olovligt ålfiske. För yrkesfiskaren innebär de nya kraven föranmälan av ålfångst innan ankomst till hamn samt anmälan av eventuella sumpar och deras positioner i samband med påbörjat fiske . Regeringen avser att stärka kontrollen för att stoppa illegalt fiske, utan att öka den samlade administrativa bördan för företagen. Kontrollerna och tillsynen har förbättrats genom ökat samarbete mellan myndigheterna samt ökad tillsyn. Det kan förväntas att ökad kontroll och tillsyn medför att en ökande grad av tjuvfiske avslöjas. har nya metoder för kontroll utvecklats samt insatserna effektiviserats. En ökad samordning mellan berörda myndigheter och anskaffandet av nya hjälpmedel såsom båtar och drönare är bidragande orsaker till förbättringen. Genom övervakning från exempelvis drönare har tillsynen effektiviserats. Det sker även ett ökat samarbete och samverkan på europeisk nivå för att förbättra kontrollen och tillsynen. Ålen är en akut hotad art och allt tjuvfiske bör upphöra, både för ålens och för ålfiskarnas skull. Detta är en prioriterad fråga för mig och regeringen och vi följer noga utvecklingen på detta område och de införda åtgärderna för att förbättra den svenska kontrollen av ålfisket.
frs · H7122057 · 2020-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2057 av (M) Validering av utländsk examen har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att ska kunna förkorta sina handläggningsprocesser när det gäller validering av legitimationsexamina från länder utanför EU/EES. För att kunna få legitimation i ska den som har en utbildning i ett land utanför EU ha kunskaper och färdigheter motsvarande vad som krävs för legitimation. ansvarar för att pröva och utfärda legitimation till hälso- och sjukvårdspersonal. Det är en komplex prövning då dokument från utbildningar ska granskas och den sökandes faktiska kompetens och färdigheter ska prövas genom praktik och teoretiska prov. Det är viktigt för patientsäkerheten att personer med rätt kompetens får legitimation och hur den processen tar är till stor del beroende av individuella förutsättningar. Valideringsprocessen har, som mycket annat detta år, påverkats av utbrottet av covid-19. Till exempel har de teoretiska kunskapsproven inte kunnat genomföras som följd av restriktionerna vid lärosätena, restriktioner som gällde för resor inom samt begränsningen i antal personer som kan vistas på samma plats. har försökt organisera sin verksamhet för att så många som möjligt ska kunna få legitimation . Det har lett till vissa omprioriteringar som myndigheten har sett vara nödvändiga. Kunskapsproven ska återupptas nu och lärosätena har satt in extra provtillfällen för att kompensera för de som ställdes in. Myndigheten arbetar för att korta de väntetider som uppkommit . Att kompetensen hos personer med utbildning från andra länder tas tillvara är en prioriterad fråga för regeringen eftersom de utgör en betydelsefull resurs. Regeringen har därför genom olika satsningar verkat för att förbättra möjligheter för validering av behörigheter och legitimation. Därutöver har regeringen vidtagit en rad andra åtgärder för att få mer personal i vården, t.ex. genom inrättandet av det nationella vårdkompetensrådet.
frs · H7122059 · 2020-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2059 av (SD) Åtgärder mot gängvåldet, fråga 2019/20:2079 av (L) Kriminellas vägspärrar och kontroller av individer samt fråga 2019/20:2086 av Kopparklint (M) spridning ut i landet har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta för att bekämpa den ökande trenden av skjutningar och andra våldshandlingar i samhället. Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de kriminella gängen ska stoppas från att kontrollera och begränsa människors rätt att röra sig fritt i och mellan bostadsområden. Slutligen har Kopparklint frågat mig vilka insatser jag ämnar presentera för att stoppa och motverka de brutala gängkrigen ute i landet. Jag och regeringen arbetar brett och kraftfullt mot den grova och organiserade brottsligheten och har inga planer på att slå av på takten. Med 34-punktsprogrammet genomför vi det största paketet mot gängkriminaliteten någonsin i . Programmet omfattar åtgärder på både kort och lång sikt, inklusive nya verktyg för myndigheterna, hårdare straff och ett bättre brottsförebyggande arbete. Rättsväsendet i har genomgått en omfattande utveckling . Regeringen bygger kraftigt ut och är nu halvvägs mot målet om 10 000 fler polisanställda . Enligt halvårsstatistik 2020 finns det nu fler poliser än i . Kriminalvården har byggts ut, straffen har skärpts för bl.a. allvarliga vålds- och vapenbrott och polisens kamerabevakning har ökat betydligt. Och utvecklingen fortsätter. Kommande år planerar att sätta upp ytterligare 150 kameror vilket betyder att de har fördubblat antalet kameror på två år I den proposition om förslag på ytterligare straffskärpningar för innehav och smuggling av illegala vapen och explosiva varor som överlämnats till är omständigheten att innehavet skett i en kriminell miljö ett kriterium som kan leda till hårdare straff än annars. Dessutom fick en särskild utredare i uppdrag att bl.a. lämna förslag som innebär skärpta straff för brott med kopplingar till kriminella uppgörelser. Vidare utreds regler som innebär en utökad presumtion för häktning för brott som begås inom ramen för kriminella nätverk. Likaså utreds förslag som förbättrar polisens möjligheter att söka efter vapen och andra farliga föremål. Regeringen skärper också påföljderna för ungdomar som begår brott. En ny påföljd för unga lagöverträdare, ungdomsövervakning, införs . har dessutom ett förslag remitterats om slopad straffrabatt för 18–20-åringar för brott med minimistraff fängelse. För sådan brottslighet kommer, om förslaget genomförs, det dömas till längre och fler fängelsestraff. Det är också mycket viktigt att den som har uppgifter att lämna vid en brottsutredning vågar vittna. Därför har vi tillsatt en utredning som ska analysera en rad olika frågor på området. Skärpta straff för övergrepp i rättssak och skyddet av och stödet till vittnen och deras anhöriga är några sådana frågor. Utredningens uppdrag ska redovisas senast . Regeringen har alltså vidtagit ett stort antal åtgärder som riktas mot kriminella nätverk och de brott de begår, och fler åtgärder är på gång. Det arbetet kommer att fortsätta.
frs · H7122060 · 2020-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2060 av (M) Långa utredningstider för jaktbrott har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förkorta utredningstiderna för misstänkta grova jaktbrott. Att brottsutredningar bedrivs så skyndsamt och effektivt som möjligt är viktigt ur både den misstänktes och samhällets perspektiv. Medelgenomströmningstiderna för brottsutredningar rörande jaktbrott har varierat lite , men utvecklingen visar på minskade tider i förhållande till 2018 och 2019, vilket är positivt. Medelgenomströmningstiden för ärenden redovisade till åklagare rörande jaktbrott uppgick januari–, medan motsvarande tider 2018 och 2019 var . Det ligger inte i ett statsråds eller regeringens uppgifter att granska och uttala sig om rättsväsendets handläggning av enskilda ärenden. Sådan granskning är en uppgift för andra myndigheter. Min utgångspunkt är dock att vi måste ha en brottsutredningsverksamhet med förmåga att hantera ärenden inom rimliga tidsramar. Regeringens politik, med de genomförda och fortsatt aviserade resursförstärkningarna till , syftar till att förbättra myndighetens förutsättningar att utreda och förebygga brott. Vid sidan av att förstärks personellt, där målsättningen är 10 000 fler polisanställda än 2016 och dit vi nu nått halvvägs, pågår ett arbete inom myndigheten med att ta fram en utredningsstrategi i syfte att öka uppklaringen av brott och se till att medborgarnas förtroende för verksamheten upprätthålls. Strategin inbegriper frågor om tidig bevissäkring, effektiv och rättssäker förundersökningsledning, ärendesamordning med särskilt fokus på brottsaktiva, daglig ledning och styrning samt ändamålsenlig uppföljning. Förhoppningsvis kan detta arbete också leda till kortare och mer effektiva utredningsprocesser.
frs · H7122061 · 2020-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2061 av (L) Kunskapstappet inom sfi har frågat mig om hur jag och regeringen avser att agera för att tillse att sfi-eleverna kompenserar kunskapstappet med anledning av distansundervisningen. Rapporter om att elever inom vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) har drabbats hårt till följd av covid-19-pandemin är bekymmersamma. Jag förutsätter att kommunerna nu börjar arbeta aktivt för att nå ut till dem som behöver sfi. Sfi är för många vägen till det svenska språket och det svenska språket är nyckeln till . Från regeringens sida har en rad åtgärder vidtagits för att stötta det svenska utbildningsväsendet under pandemin. har tagit fram stöd särskilt riktat till vuxenutbildning (komvux) när det gäller hur utbildningsanordnare i komvux t.ex. kan möblera undervisningslokalerna så att de som vistas där kan hålla avstånd till varandra och erbjuda goda möjligheter att tvätta händerna. Huvudmän har kunnat organisera vuxenutbildningen så att de elever som har störst behov av undervisning i skolans lokaler kan erbjudas det på ett säkert sätt och så har också skett på många håll. har även fått i uppdrag att följa upp och utvärdera konsekvenserna av pandemin för utbildningen inom skolväsendet, vilket inkluderar sfi. har haft en löpande dialog med såväl som Kommuner och Regioner och direkt med kommuner för att få lägesbeskrivningar och identifiera behov inom skolväsendet. För att underlätta arbetssituationen för såväl elever som lärare och andra har regeringen också gett i uppdrag att genomföra insatser för att stödja huvudmän, utbildningsanordnare, rektorer, lärare, förskollärare samt övrig personal i skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utbrottet av det nya coronaviruset. Regeringen kommer även fortsatt, bl.a. genom skolmyndigheterna, att ge stöd till vuxenutbildningens huvudmän i syfte att stärka deras förmåga att tillhandahålla relevant utbildning, inte minst den viktiga utbildningsformen sfi. Jag avser att även fortsättningsvis inhämta kunskap från huvudmän och relevanta myndigheter.
frs · H7122062 · 2020-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2062 av (L) EU-reglerade minimilöner har frågat mig om vad jag och regeringen avser att göra för att säkerställa att ny EU-lagstiftning inte inkräktar på medlemsländernas nationella arbetsmarknadsmodeller för hur lönebildning ska gå till. Regeringen anser, mot bakgrund av de sociala målsättningarna i fördragen, att EU har en viktig roll i att bidra till att öka sysselsättningen och förbättra den sociala utvecklingen. Att möta de sociala utmaningarna är viktigt för hela EU:s sammanhållning och för den inre marknaden. Den svenska arbetsmarknadsmodellen ska värnas. Regeringen anser att EU inte har befogenheter att fastställa lönenivåer i medlemsstaterna. Regeringen agerar därför aktivt, och i nära dialog med arbetsmarknadens parter på alla nivåer, för att det aviserade initiativet om minimilön inte ska vara rättsligt bindande. Regeringen tog redan på ett tidigt stadium kontakt med berörda aktörer inom EU. Detta viktiga arbete fortsätter. Det är, precis som skriver, avgörande att det av Europeiska kommissionen aviserade initiativet om en europeisk minimilön inte riskerar att förstöra den kollektivavtalsmodell som har varit så framgångsrik för . Det är arbetsmarknadens parter som ansvarar för lönebildningen i . Kollektivavtalen är anpassade till branschernas förutsättningar och baseras på ett ömsesidigt ansvar mellan parterna på arbetsmarknaden. Denna ordning har skapat ett långsiktigt stabilt ramverk som utmynnat i såväl reallönehöjningar, hög sysselsättningsgrad, arbetsfred och tillväxt.
frs · H7122063 · 2020-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2063 av (SD) Återinförd fastighetsskatt har frågat mig om hur jag och regeringen ser på införandet av en ny fastighetsskatt och om man har gjort någon konsekvensanalys av vad ett införande skulle innebära för enskilda och för samhället. Förändringar av skatteregler måste alltid hanteras med stor varsamhet och omsorg om enskildas ekonomiska förutsättningar. Det fanns problem med den tidigare fastighetsskatten men det finns också problem med hur den nuvarande fastighetsavgiften fungerar och hur den har påverkat stad och land. Ett problem med dagens fastighetsavgift, som infördes av alliansregeringen, är att den är regressiv. Det innebär att avgiften blir lägre i förhållande till fastighetens värde ju högre detta värde är. Fastighetsavgiften har alltså en särskild rabatt för höginkomsttagare. Övergången till fastighetsavgift innebar dessutom stora skattesänkningar för villaägare i mer välbärgade kommuner som , och medan skatteuttaget har ökat i framför allt landsbygdskommuner som , och . I och med januariavtalet finns en överenskommelse om en skattereform. Den ska bland annat bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Några detaljer kring skattereformen har i det här läget inte låsts fast. När regeringen föreslår en lagändring redogör den också för konsekvenserna av förslaget.
frs · H7122064 · 2020-09-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:2039 av (M) Barns rättssäkerhet i vårdnadstvister och 2019/20:2064 av (M) Vårdnadstvister utan riskbedömning har frågat mig vad jag tänker vidta för åtgärder så att barnets bästa faktiskt blir avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge, som det står i lagen. har frågat statsrådet hur hon och regeringen tänker agera för att stärka rättssäkerheten för barnen i vårdnadstvister och därmed säkra tryggheten för barnen i våldsamma familjerelationer. Frågan har överlämnats till mig. Det är angeläget att reglerna om vårdnad, boende och umgänge är utformade för att säkerställa barnets bästa. Ett barn har en absolut rätt att inte bli utsatt för våld, övergrepp eller annan kränkande behandling. En grundprincip i FN:s konvention om barnets rättigheter () är att det vid alla åtgärder som rör ett barn i första hand ska beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. Vid bedömningen av vad som är bäst för barnet i en fråga som rör vårdnad, boende eller umgänge ska det enligt fästas avseende särskilt bl.a. vid risken för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller annars far illa. Domstolen ska alltid uppmärksamma om det finns en risk för att barnet far illa och måste i dessa fall göra en riskbedömning. För att få en bättre bild av hur situationen ser ut för barn i vårdnadstvister där det finns uppgifter om våld gav regeringen i uppdrag att, i samverkan med Myndigheten för familjerätt och föräldraskaps-stöd, kartlägga i vilken utsträckning och på vilket sätt uppgifter om våld eller andra övergrepp från en förälder beaktas i domar i mål om vårdnad, boende eller umgänge. I uppdraget ingår också att belysa domstolens överväganden i samband med riskbedömningar. Uppdraget ska redovisas . vårdnadsutredning har lämnat en rad förslag i syfte att stärka barnrättsperspektivet och barns rätt att komma till tals i mål om vårdnad, boende och umgänge. Bl.a. föreslår utredningen att barnets rätt att få information och att komma till tals ska tydliggöras i samt att socialnämnden ska få höra barn i frågor om vårdnad, boende och umgänge även om vårdnadshavarna motsätter sig detta. Arbete pågår nu inom med att ta fram en lagrådsremiss som bygger på utredningens betänkande.