ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111838 · 2020-07-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:1838 digitala säkerhet och integritet av (M) till Statsrådet (S) har kraftigt begränsat friheten i . Detta har chockat världen och öppnat ögonen på många kring hur agerar för att stärka sin ställning i världen. Där kommer högteknologin med kinesiska appar in. Appen Tiktok har utvecklats och ägs av det kinesiska företaget och har utmanat traditionella techjättar som Twitter. Den uppges ha laddats ned två miljarder gånger. Affärsidén är precis som med många andra sociala medier att locka användarna att dela med sig av sina data som de underhåller sig själva med i det här fallet hemgjorda videosnuttar på max . Säkerhetsexperter har uttryckt oro över att lagar om underrättelse, nationell säkerhet och cybersäkerhet är vaga och kan tvinga kinesiska företag att stödja och samarbeta med det kinesiska . Utan ett oberoende rättsväsen för att granska förfrågningar från den kinesiska regeringen om data eller andra åtgärder finns det ingen rättslig mekanism för kinesiska företag att överklaga om de inte håller med om en begäran. Teknikexperter hävdar att användarna ovetandes också delar med sig av annan känslig information som bland annat skulle kunna användas för ansiktsigenkänning och liknande. Att appen i praktiken skulle fungera som ett spionverktyg är naturligtvis mycket allvarligt, och det kan vara på sin plats med en utredning av Tiktok och andra liknande innehållsplattformar. Tiktoks användarvillkor och sekretesspolicy beskriver hur den samlar in data från sina användare och deras enheter, inklusive användarinnehåll och kommunikation, IP-adress, platsrelaterad information, enhetsidentifierare, kakor, metadata och annan känslig personlig information. Även om företaget har uttalat att Tiktok inte är verksamt i och lagrar användardata i , krävs fortfarande att Bytedance följer lagar. Med anledning av de frågetecken som finns kring den säkerhetsrisk som appar som Tiktok kan utgöra har öppnat för att förbjuda dessa på offentliga tjänstetelefoner. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa digitala integritet och säkerhet?
fr · H7111839 · 2020-07-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:1839 Fallet av (SD) till Utrikesminister (S) tidigare Kinaambassadör har som bekant friats från åtalet om egenmäktighet vid förhandling med främmande makt. advokat kommenterade den friande domen med att det inte var oväntat eftersom det krävs egenmäktighet, förhandling och en främmande makt för att hon skulle kunna dömas för det, vilket han menade saknades. Advokatens bild av vad som hänt fick uppenbarligen gehör hos tingsrätten. För allmänheten är det dock svårt att veta vad som sagts och gjorts under rättegången, eftersom mycket skett bakom stängda dörrar. Det gör att spekulationerna bland allmänheten flödar, inte minst beträffande roll i denna historia. Att agerat på ett sätt som sticker ut från det normala gör deras redan oklara uttalanden mer suspekta, inte minst då man dessutom lättvindigt och snabbt offrade sin ambassadör. Vad som står klart är att fallet med har kommit att bli ett av de mest uppseendeväckande och dramatiska fallen i svensk diplomatisk historia. Det finns därför all anledning att reda ut de frågetecken som finns, och så snart vi har en lagakraftvunnen dom måste regeringen lägga papperen på bordet om hur man agerat sedan kidnappades. Mot bakgrund av ovanstående önskar jag svar från utrikesminister på följande fråga: Avser ministern att offentliggöra UD:s arbete rörande och och om inte, varför?
fr · H7111840 · 2020-07-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:1840 Situationen i av (M) till Utrikesminister (S) Situationen i fortsätter att vara allvarlig, och oppositionella och människorättskämpar förtrycks, förföljs, torteras och fängslas. Trots att påtryckningarna från omvärlden, i varierande grad, från tid till annan varit påtagliga har dessvärre inga märkbara framgångar gällande demokrati och mänskliga rättigheter kunnat konstateras i landet. är det återigen dags för presidentval i . Likt tidigare presidentval och parlamentsval som hållits i landet sedan diktatorn tillträdde presidentposten , finns inga signaler eller förhoppningar om att valet ska leva upp till internationella krav och standarder för fria och demokratiska val. har utvecklats mycket negativt, och våld och retorik från regeringens sida har eskalerat till en ny nivå. De två starkaste presidentkandidaterna har arresterats utan statlig tillgång till vare sig advokater eller sina familjer. Andra motkandidater trakasseras, och journalister, människorättskämpar och fredliga demonstranter, liksom även vanligt folk som råkar passera, rapporteras gripas av män i civila kläder. har varit ledande och drivande i stödet till inom EU. har dock inte nämnts i utrikesdeklarationen. Inte heller i årets utrikesdeklaration nämndes specifikt, något som varit gällande sedan Socialdemokraterna tog regeringsmakten i valet . Trots detta hoppas jag att regeringen fortsatt fokuserar på att stödja den demokratiska utvecklingen i landet. EU och har en lång historia av sanktioner som inkluderade resebegränsningar för statstjänstemän, frysning av tillgångar för personer som utretts i samband med ouppklarade försvinnanden av oppositionspolitiker och journalister samt ett embargo mot vapen och utrustning som kan användas för internt förtryck. och EU måste enligt mig fortsätta att tydlig markera mot , innan situationen förvärras ytterligare. Hösten beslöt EU att lyfta huvuddelen av de sanktioner som då fanns mot den belarusiska regimen. Det skedde då resultatet från ytterligare ett förfalskat val presenterades och dömdes ut av internationella valobservatörer. Det förefaller klokt att återigen införa kraftfulla sanktioner gentemot president och den vitryska regimen. Frysta tillgångar, reserestriktioner och handelsrestriktioner kan vara viktiga verktyg som slår hårt och direkt mot diktaturens medlöpare. Sannolikt behöver de riktas så att de slår ännu mer kraftfullt mot regimen. En av stora inkomstkällor är försäljning av rysk olja till EU:s medlemsländer, så även oljan torde därför vara aktuell för sanktioner kan tyckas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra, och på vilket sätt, för att stödja oppositionen i och sätta press på landets auktoritära regim?
fr · H7111841 · 2020-07-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:1841 Världsarvet av (SD) till Utrikesminister (S) i i byggdes ursprungligen som en åren 532–537. Till följd av brytningen mellan den västliga och östliga kristenheten blev den senare förknippad med den . som omvandlades den till moské efter fall och användes sedan som moské men blev ett museum efter beslut av och utsågs till världsarv av . har varit en viktig plats för såväl kristna som muslimer. upphävdes museistatusen efter beslut av den turkiska högsta förvaltningsdomstolen. Direkt därefter deklarerade den turkiske auktoritäre och islamistiske presidenten att byggnaden åter ska användas som moské. Erdoğans beslut är ännu en i raden av hans åtgärder för att islamisera sitt land. I och med beslutet markerar ytterligare avstånd mot väst och fortsatt politisering av såväl religion som kulturhistoria. var ett av de första länder som fördömde beslutet, och man säger att man kommer att göra allt i sin makt för att det ska leda till konsekvenser för . Den grekiska regeringens talesperson säger att man överväger alla möjligheter till olika åtgärder. Även den grekiske premiärministern fördömer i ett uttalande beslutet. I detta skriver han bland annat att beslutet inte bara påverkar relationer till utan även till EU, och den globala gemenskapen. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta internationellt med anledning av att världsarvet nu blir en moské?
fr · H7111843 · 2020-07-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1843 folkrättsliga giltighet av (SD) till Utrikesminister (S) Undertecknad ställde tidigare en fråga (2019/20:1739) till utrikesministern om på vad hon, mot bakgrund av och det folkrättsliga beslut som då fattades, baserar sina uttalanden om att förestående annektering av är ett brott mot folkrätten? Utrikesministern inkom med ett svar. Svaret lämnar dock mycket övrigt att önska. Utrikesministern hänvisar till vad EU:s höge representant för utrikes-och säkerhetsfrågor, den spanske socialisten , ”ett otal gånger klargjort”, det vill säga personligen anser och tycker i frågan. Har inte utrikesministern egna åsikter och egen politik? Är det den hållning att man numera överlåter till utländska politiker att besluta om vad den tycker? Vidare menar utrikesministern att förbudet mot att förvärva del av en annan stats territorium med våld har stöd i regler. Det stämmer förvisso men saknar dock relevans för min fråga. Sedan 1967 i sexdagarskriget befriade från jordansk ockupation tillhör inte området någon annan stat. och är inte heller ockuperad mark – ett begrepp som utrikesministern frekvent använder sig av – eftersom det till dags datum är en del av , i enlighet med . När erövrade och östra i försvarskriget tog de således tillbaka sina egna internationellt erkända landområden. Jag vill påminna utrikesministern om att även om antog resolution 181(II) och judarna accepterade delningsförslaget så vägrade arabstaterna och de palestinska araberna att acceptera det. Vill man se resolutionen som ett avtalsförslag så sa den ena sidan nej, varför inget avtal slöts. Därmed förlorade hela planen rättsligt värde. När FN-förslaget föll är det folkrättsligt och enligt det gamla avtalet man faller tillbaka på, det vill säga . Jag noterar att utrikesministern egentligen inte över huvud taget besvarar min fråga, som ställs mot bakgrund av . Om det beror på att utrikesministern inte känner till avtalet så redogjorde jag för det i min fråga, och ministern har också haft möjlighet att sätta sig in i vad avtalet innebär. Är det så att utrikesminister huvudsakligen baserar sina påståenden om att bryter mot folkrätten utifrån vad en utländsk socialistkollega från anser i frågan? Om inte önskar jag att utrikesministern klargör detta. Att bara hänvisa till FN duger inte heller då FN:s förslag aldrig accepterats av alla parter och inte genomförts. Därmed är de heller inte gällande. Jag skulle vilja ha ett klargörande från utrikesministern om vad hon anser om giltighet. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Vad anser ministern om den folkrättsliga giltigheten hos , som de allierade segermakterna efter antog i den 19–?
fr · H7111844 · 2020-07-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1844 Nödvärnsrätten av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Under 2018 misshandlades en person svårt av en för vederbörande närboende man. Efter att ha lämnat offret kom gärningsmannen strax tillbaka på en motorcykel och passade då på att utdela dödshot mot såväl det första offret som en 44-åring vars hem de befann sig i. I syfte att kunna freda sig lyckades 44-åringen få tag på sin älgstudsare, men trots ett flertal uppmaningar att lämna hemmet ignorerades det av angriparen. I stället försökte den aggressive och hotfulle mannen slita vapnet ur händerna på 44-åringen, varför ett skott också oavsiktligt avlossades vilket orsakade förövarens död. Hovrätten dömde sedan den 44-årige mannen som oavsiktligt skjutit ihjäl en aggressiv inkräktare till 18 månaders fängelse för grovt vållande till annans död. Trots att såväl tings- som hovrätt klart och tydligt konstaterat att 44-åringen befunnit sig i en nödvärnssituation har han dömts till 18 månaders fängelse för grovt vållande till annans död. I båda domstolarna. Trots uppenbar nödvärnsrätt (en ”omfattande nödvärnsrätt”, enligt hovrätten) anser de båda domstolarna att 44-åringen i stället för att ha beväpnat sig borde ha kontaktat polis, försökt fly, låst in sig alternativt tillsammans med det andra offret försökt övermanna den aggressive och narkotikapåverkade inkräktaren. Det kan inte anses vara rimligt att laglydiga människor ska behöva utstå vad som helst. Att två domstolar fattat detta beslut är fullkomligt orimligt. 44-åringen hade inte planerat att skada någon. Han hade inte för avsikt att skada någon annan och han försökte under situationens gång göra vad han kunde för att angriparen skulle lämna honom och hans inneboende i fred. Det enda han gjort sig skyldig till är med andra ord att försöka freda sig, varför ett 18 månaders fängelsestraff är fullständigt obegripligt. visar det sig att inte kommer att ta upp detta fall. Detta tydliggör att det krävs en lagändring då tröskeln för vad som får anses vara godtagbart i ett pressat läge måste sättas betydligt högre än vad som är fallet . Detta är inte det enda fallet där den svenska nödvärnsrätten visat sig vara pinsamt svag. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kan ministern tänka sig att verka för en förändring av nödvärnsrätten i syfte att sänka tröskeln för vad som anses okej i svåra situationer, såsom när liv och hälsa är hotade?
fr · H7111845 · 2020-07-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1845 Utflaggning av fartyg av (SD) till Infrastrukturminister (S) Utflaggning av svenska fartyg har till följd av olika konkurrensfördelar i andra länder varit en aktuell fråga , och detta har dessutom slagit hårt mot . Till följd av rådande pandemi ser vi tyvärr hur utflaggningen kan öka, och när så sker finns en stor risk att det permanentas enligt flertalet experter på området. Att regeringen har presenterat regelförenklingar som en förlängning av giltighetstiden för sjömäns intyg och fartygs certifikat kommer inte på något sätt att förhindra en omfattande utflaggning. Ett av företagen som kan flagga ut är Tallink vars vd öppet sagt att den finska regeringen varit mer företagarvänlig i sina åtgärder under pandemin. Företaget har precis som andra valt att analysera olika länders strategier, varför av flera skäl kan hamna långt ned på listan. De olika rederierna är naturligtvis måna om sina intäkter, inte minst då börsnoterade bolag kräver värde till aktieägarna för att de över huvud taget ska fungera. När inte kan erbjuda villkor som gör det lönsamt slår det också mot vårt land. Ett annat problem för är den bild som större delen av världen har fått till följd av den påstådda svenska strategin mot covid-19. Vi tjänar varken på att vara världsledare i andel dödsfall eller på den nonchalans som visat under pandemin. Det kommer att ta tid att bygga upp förtroendet, men detta gör det än viktigare att öka lönsamheten för fartyg att vara svenskflaggade. Mot bakgrund av ovanstående önskas infrastrukturminister svar på följande fråga: Vad avser ministern att göra för att förhindra utflaggning av fartyg under pandemin, och vilka åtgärder kan permanentas i syfte att också säkerställa den svenska konkurrenskraften för sjöfarten på lång sikt?
fr · H7111846 · 2020-07-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1846 Det sociala kreditsystemet och förtryck av kristna i av (SD) till Utrikesminister (S) De kinesiska myndigheterna har beordrat fattiga kristna bybor att ta bort kristna symboler från sina hem för att i stället ersätta dem med porträtt av den brutale diktatorn tillika revolutionäre alternativt nuvarande ledaren . Vi ser klart och tydligt att de kinesiska myndigheterna gör allt för att höja sina ledare och till skyarna som religion motarbetas då det ses som ett hot. Om kineser inte följer uppmaningarna riskerar de att förlora sina välfärdsförmåner. Det är inte särskilt konstigt att vi ser den här typen av uppmaningar . Tanken är att omtalade sociala kreditsystem ska fungera fullt ut . Kreditsystemet innebär att individer får olika poäng som baseras på hur mycket godkänner dem utifrån hur de lever och beter sig. Poängen används sedan för att kontrollera deras beteende och möjliggör eller begränsar tillgången till vissa förmåner. Det är illa nog att den kinesiska regimen har byggt ut ett omfattande digitalt övervakningssamhälle. Det finns även en utpräglad rädsla över att personer som agerar spioner och informerar om exempelvis underjordiska kyrkor och andra inofficiella gudstjänster blir belönade. På så sätt kan regeringen belöna förföljelsen av kristna, som knappast ser ut att ha några gränser, och det finns flera otäcka exempel: Pensionen och stöd för mediciner till en äldre diabetessjuk dam från staden i togs bort av den kinesiska regimen efter att man funnit en bild på ett kors på dörren till den fattiga damens hem. I staden i den sydöstra provinsen , tog man bort det ekonomiska stödet till en funktionshindrad efter att vederbörande deltagit i gudstjänster. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svar på följande fråga: Har ministern lyft problemet med förföljelsen av kristna eller införandet av det sociala kreditsystemet med kinesiska företrädare, eller har för avsikt att arbeta med detta och i sådana fall hur?
fr · H7111847 · 2020-07-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1847 Falungong och sanktioner mot av (SD) till Utrikesminister (S) var det den kinesiska regeringen påbörjade sin systematiska och brutala kampanj för att utplåna den spirituella rörelsen falungong. har miljontals falungongutövare arresterats, fängslats, torterats och till och med dödats. Tack vare två kanadensiska parlamentsledamöter har undertecknad samt nästan 600 parlamentariker från hela världen skrivit under ett upprop med krav på de kinesiska myndigheterna att förföljelserna ska upphöra. I har personer från samtliga partier, utom regeringspartiet , valt att skriva under varför enigheten kring vilket fruktansvärt agerande vi ser från de kinesiska myndigheterna lär vara utbredd. Det är naturligtvis inte realistiskt att tro att den kinesiska kommunistregimen skulle sluta med hemskheter som dessa för att parlamentariker eller privatpersoner skriver på ett upprop. Däremot visar uppropet att många är väl medvetna om vad som sker i , så även inom politiken. Vad som då kan löna sig är om det internationella samfundet enades för att ställa krav på . Detta är fullt möjligt genom exempelvis ekonomiska sanktioner. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svar på följande fråga: Hur ser ministern på användandet av sanktioner mot i syfte att förhindra förtryck mot exempelvis personer tillhörande falungong, och avser ministern att lyfta detta i internationella sammanhang?
fr · H7111848 · 2020-07-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1848 Förhindrande av IS-terroristers rymningar av (SD) till Utrikesminister (S) , inte minst sedan folkrättsliga angrepp mot nordöstra , har tillfångatagna IS-terrorister kunnat fly från fångläger och fängelser. fick vi än en gång läsa om att några av dem som flytt är svenska medborgare, som tagit sig till säkra områden. Att fly från dessa läger är inte särskilt svårt om pengarna finns för att betala för smugglingen (ca 30 000 till enligt tidningen ). Vi vet likaså att det finns många såväl i som i andra delar av världen som är beredda att betala, vilket naturligtvis gör världen mer sårbar, när hjärntvättade och lojala anhängare till vår tids värsta terrorgrupp kan vandra fritt. De huvudsakligen kurdiska SDF-styrkorna som ansvarar för dessa fångläger har gjort sällan skådade uppoffringar i kampen mot IS. Att de till stor del lämnats åt vargarna så snart IS besegrats är en skam som övriga världen får leva med. Det är dock inte bara SDF som drabbas när världen tittar bort utan även vi andra: De ca 11 000 IS-fångar som SDF ansvarar för kommer nämligen från hela världen och är potentiella hot oavsett vart de flyr. Det är därför angeläget för hela det internationella samfundet, inkluderat, att verka för att förhindra ytterligare rymningar och givetvis säkerställa att de som lyckats fly tvingas möta rättvisan. Utrikesminister önskas därför svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern verkar för att regeringen bistår SDF på något sätt i syfte att förhindra framtida rymningar av IS-fångar, och hur kan detta stöd i så fall se ut?
fr · H7111849 · 2020-07-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1849 Nekad hemtjänst för sommarboende äldre av (SD) till Socialminister (S) Till följd av coronapandemin har hemtjänstverksamheten i en lång rad kommuner blivit mycket hårt belastad, vilket dels har att göra med ett ökat vårdbehov, dels med ökad sjukfrånvaro och högre vårdkrav. Av den anledningen har också en riksdagsmajoritet velat göra en tillfällig ändring av socialtjänstlagen för att kunna neka tillfälligt boende hemtjänst. Regeringen har dock varit tydlig med sitt besked: sommarkommuner får inte neka fritidsgäster hemtjänst. Några åtgärder från regeringen för att säkerställa att kommuner klarar detta åtagande har dock inte presenterats alls. I en kommentar till säger socialminister (S) att hon hoppas att kommunerna själva genom dialog kan lösa frågan om hemtjänst åt sommarboende. Mot bakgrund av att regeringen dock fattat ett beslut som är svårt för kommunerna att klara av blir det oerhört märkligt om regeringen då inte på något sätt bistår kommunerna att lösa den svåra situationen. Just på grund av regeringens uteblivna stöd har flera kommuner ändå valt att neka hemtjänst, i strid mot socialtjänstlagen, och de får stöd för detta agerande från arbetsgivarorganisationen . SKR har till följd av de problem de sett valt att i strid mot regeringens vilja begära en tillfällig ändring av lagstiftningen. Organisationen vägleder aktivt hemkommuner att inte bevilja sina invånare hemtjänst i de sommarkommuner som inte anses ha möjlighet att erbjuda det. Socialminister (S) har varit mycket sparsam med sina kommentarer kring detta i medierna. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att kommunerna kan erbjuda hemtjänst till tillfälliga besökare, eller menar ministern att enskilda äldre ska behöva strida för att få hemtjänst som de enligt lag har rätt till, och hur ser ministern på att SKR rekommenderar kommuner att neka hemtjänst?
fr · H7111850 · 2020-07-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1850 oberoende av (SD) till Socialminister (S) beslutade regeringen att utse juristen till ordförande för den kommission som fått uppgiften att granska statens, myndigheternas, regionernas och kommunernas hantering av coronakrisen. I närtid har inte något öppet politiskt engagemang, men det är tydligt att han har starka negativa åsikter om som parti, och han har hyllats av bland annat som haft tydliga politiska åsikter som sällan sammanfaller med åsikter som ryms inom den politiska högern. Vidare är det även klart att han, , tillhörde en politisk miljö allra längst ut på den radikala vänsterkanten, närmare bestämt en miljö som är starkt influerad av marxism-leninismen. I kommissionen ryms även prästen tillika radioprofilen , som utsetts till ledamot. Lif har av journalisten ertappats med ett medlemskap i stöttar (FoHM), en grupp vars uttalade syfte är att stötta , den expertmyndighet som regeringen lyssnat på när man format det som allmänt kallas för den svenska coronastrategin. Hon är alltså med i en grupp vars syfte är att hylla den så kallade strategi som kommissionen till viss del har till uppdrag att granska. Som svar på det senast uppmärksammade avslöjandet om ledamoten har socialministern svarat följande: ”Vi har ingen kännedom om vilka Facebookgrupper medlemmar har gillat och på vilka grunder.” Ministern menar därför att de vid tillfället inte gått igenom den här typen av frågor, som kan innebära att kommissionsmedlemmar är partiska, och att Lifs ställningstagande genom sitt medlemskap i gruppen är irrelevant. Föga förvånande var kommissionen, som ska vara oberoende, en samling personer med vitt skilda erfarenheter och yrkesbakgrund. Bara en person, docenten , har med sin bakgrund som infektionsläkare erfarenhet av praktiskt arbete inom sjukvården. Det är naturligtvis bra med en bred kommission, men man kan med rätta fråga sig varför man inte alls inkluderat den medicinska expertisen mer. Om nu arbetet mot covid-19 ska granskas bör den medicinska aspekten rimligtvis vara central, där främjandet av en god folkhälsa ligger i fokus. Mot bakgrund av ovanstående önskas socialminister svar på följande fråga: Hur har urvalet av vilka personer som ska ingå i coronakommissionen gått till, hur har det säkerställts att de inte är jäviga, och varför har man inte inkluderat personer med medicinsk bakgrund i en större utsträckning?