ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812195 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:195 av (C) Tullens befogenheter att ingripa mot organiserad brottslighet har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att ge tullen mer verksamma befogenheter att ingripa mot organiserad brottslighet. ska i sin verksamhet bidra till att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn, bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänhet och företag samt motverka brottslighet. har omfattande befogenheter för att utföra sitt brottsbekämpande uppdrag och regeringen har också sett till att har fått utökade befogenheter. kommer att kunna utreda brott som består i innehav eller bruk av narkotika, innehav av dopningsmedel och innehav av hälsofarliga varor. Regeringen har vidare i en proposition som överlämnades till föreslagit skärpta straff för vapensmuggling. Lagändringen, som föreslås träda i kraft , innebär att i dessa ärenden kommer att kunna använda sig av fler tvångsmedel. Regeringen har också lämnat ett förslag till Lagrådet om utökade möjligheter för att lägga s.k. postspärrar. Förslaget innebär att sådana spärrar utökas från att tidigare bara omfatta narkotika till att även omfatta skjutvapen, explosiva varor och ammunition. Spärrar kommer att kunna läggas både i postflödet och i kurirflödet. Ett förslag som ger tulltjänstemän möjlighet att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att utreda har också skickats ut på remiss. Förslaget är inte begränsat till att gälla enbart utförsel av stöldgods utan gäller vid all sorts misstänkt brottslighet. Vid sådana ingripanden föreslås bl.a. att tulltjänstemän ska kunna gripa misstänkta personer och kvarhålla gods.
frs · H812198 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:198 av (SD) Bidrag till föräldrar till barn med funktionsnedsättning, på fråga 2020/21:208 av (SD) Sänkta bidrag för familjer till barn med funktionsnedsättning, samt på fråga 2020/21:209 av (M) Omvårdnadsbidraget Jag har fått tre frågor kring omvårdnadsbidraget. har frågat mig om vad jag avser göra för att ersättningssystemet med bidragen inte ska fortsätta drabba föräldrar till barn med funktionsnedsättning genom sänkt eller indraget bidrag. har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komma till rätta med situationen för dessa familjer och har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att omvårdnadsbidraget uppnår sitt syfte och att den når de familjer som är i behov av omvårdnadsbidraget. Jag besvarar alla tre frågorna nedan. Syftet med reformen av vårdbidrag och handikappersättning var, precis som frågeställarna påpekar, att modernisera förmånerna och göra dem mer jämställda och förutsägbara, inte att skärpa kraven eller att spara pengar. Avsikten var även att ett barns bedömda behov av omvårdnad skulle ge samma nivå i omvårdnadsbidraget som i vårdbidraget. Omvårdnadsbidraget och merkostnadsersättningen ger ett viktigt stöd till personer med funktionsnedsättning. För att minska risken för familjer med barn med funktionsnedsättning att stå utan ersättning under långa handläggningstider har regeringen från första juli beslutat om att göra det möjligt för att förlänga vårdbidraget som längst till . Regeringen föreslår i budgetpropositionen 2021 att ges ett tillskott på 2021 och beräknar att anslaget ökar med 2022 och 2023 för handläggning av dessa förmåner. Syftet är att familjer inte ska riskera stå utan förmåner de är berättigade till. Regeringen fortsätter att i nära dialog med följa reformens införande och effekter. Det är mycket angeläget att följa upp och analysera reformens effekter på familjer med barn med funktionsnedsättning.
frs · H812199 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:199 av (M) Övergreppen mot mänskliga fri- och rättigheter i har frågat mig hur jag, själv eller i samarbete inom EU, avser att verka mot övergreppen mot och förtrampandet av mänskliga fri- och rättigheter i den kommunistiska enpartistaten . Regeringen redogjorde utförligt för sin syn på utvecklingen i då en rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i publicerades. har utvecklingen fortsatt att försämras och gripandet av bloggaren och MR-försvararen är ytterligare ett oroande exempel. Vikten av yttrande- och mediefrihet kan inte nog understrykas. för kontinuerligt en dialog med kring mänskliga rättigheter genom EU och bilateralt. nära och långa relation med har möjliggjort samarbeten och dialog om frågor som i är känsliga, såsom yttrandefriheten. i följer nära och aktivt utvecklingen i landet, deltar i aktiviteter för att uppmärksamma aktuella frågeställningar och håller nära och regelbunden kontakt med MR-försvarare. trädde frihandelsavtal med EU ikraft. Landet har därmed åtagit sig att inkludera civilsamhället i själva genomförandet av avtalet vilket främjar efterlevnaden av MR-åtaganden. EU håller formella MR-dialoger med vilket är ett viktigt tillfälle att föra fram budskap till den vietnamesiska regeringen. granskades MR-situationen i under FN:s universella granskningsmekanism inom ramen för för mänskliga rättigheter i . förde då fram rekommendationer beträffande krav på respekt för åtaganden om yttrandefrihet och avskaffandet av dödsstraffet. Främjandet av mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är en av hörnstenarna i den svenska utrikespolitiken och kommer fortsatt vara prioriterade frågor i relationer till .
frs · H812200 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på frågan 2020/21:200 av (V) Konflikten i har frågat mig om regeringen avser att fördöma inblandning i och underblåsande av konflikten . Jag hänvisar också till mina svar på de likalydande riksdagsfrågorna 154, 164, 167 och 187. Regeringen följer noggrant och med oro den allvarliga upptrappning i konflikten mellan och som skett , och ytterligare intensifierats . Det är oklart hur striderna påbörjats och båda parterna lägger skulden på varandra. , , bedriver genom den så kallade Minskgruppens samordförandeskap ett uthålligt arbete för en fredlig lösning på konflikten. Den svenska ståndpunkten är tydlig: eldupphör, respekt för internationell humanitär rätt och en återgång till förhandlingar under samordförandena för . Det finns inget alternativ till en fredlig förhandlingslösning på konflikten. uppmanade i sina slutsatser från den 1–till eldupphör och underströk att det inte finns någon militär lösning på krisen. uttalade sig även tydligt mot extern inblandning i konflikten och har gett sitt fulla stöd till samordförandena av . står till fullo bakom detta uttalande, och jag framförde även detta till min turkiske utrikesministerkollega när jag besökte . Främjande av dialog och samarbete för en långsiktig, politiskt hållbar lösning på konflikten mellan och är vägledande för mitt agerande som utrikesminister.
frs · H812201 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:194 av (SD) Uppgifter kring i och 2020/21:201 av (M) Uppgifter om illegala vapenförhandlingar på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de uppgifter om som framkommer i SvT:s . Vidare har frågat mig om jag avser att gå till botten med om huruvida uppgifterna om illegala vapenförhandlingar på i är korrekta och även tydligt agera därefter. Jag svarar på frågorna gemensamt. har infört sanktioner mot som svar på landets kärnvapen- och robotprogram. Utöver dessa har EU infört ytterligare sanktioner mot . är skyldigt att efterleva FN:s sanktioner, liksom alla stater är. Det är djupt oroväckande att det har kommit återkommande rapporter, bland annat från expertpanelen till , om omfattande brott mot sanktionerna från sida. Mot ovanstående bakgrund vill jag framhålla att jag tar de uppgifter som framkommer i dokumentären och nämner på stort allvar. Tillsammans med har vi tagit upp dokumentären inom ramen för EU-samarbetet, inklusive . Vi kommer båda att uppmärksamma också om saken. Regeringen kommer att fortsätta att verka för efterlevnad av sanktionerna mot .
frs · H812202 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:202 av (KD) gränsstängningar har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att motverka de för våra samhällen mycket problematiska effekterna av de norska gränsstängningarna. Jag har redogjort för hur regeringen har verkat för att de norska gränsrestriktionerna ska lättas. Detta har skett i ett samlat svar på frågorna 2019/20:1377 av och 2019/20:1394 av samt i svar på fråga 2019/20:1811 av . I tillägg till mina tidigare svar vill jag redogöra för den nuvarande situationen. De fortsatta gränsrestriktionerna är naturligtvis en fråga jag fortsatt prioriterar högt. Som konstaterar i sin fråga har inte lättat på sina inreserestriktioner. Mot bakgrund av de stigande smittotalen i har infört krav på inresekarantän för samtliga svenska regioner, med undantag för region län. Restriktionerna skapar stora problem för både svenskar och norrmän på båda sidor av gränsen. besökte jag för samtal med finans- och Nordenminister , utrikesminister samt näringsminister . Ett av mina viktigaste syften var att diskutera läget längs vår gemensamma gräns. Jag framförde att vi inte anser att situationen är hållbar, och att vi önskar se regionala lättnader av restriktionerna. Jag har också lyft fram den lösning har valt, det vill säga att göra ett undantag för gränsregioner och låta de som bor i gränskommunerna korsa gränsen utan krav på karantän. undantag grundas på , något vi anser att också skulle kunna göra. I rekommendationerna, som EU kom överens om , finns en uttrycklig hänvisning till att särskilda hänsyn bör tas till de speciella omständigheter som råder i gränsregionerna. Jag kommer att fortsätta ha en nära dialog om detta med norska regeringen. Därtill har socialminister en dialog med sin ministerkollega i , . Vår har också kontakt med sin norska motsvarighet, Folkehelseinstituttet. Det är min förhoppning att vi tillsammans kan nå en lösning som minskar de negativa effekterna av restriktioner.
frs · H812203 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:203 av (M) Skademinimering gällande tobak har frågat mig om jag är beredd att ge ett tilläggsdirektiv till utredningen för att säkerställa att viljeinriktning avseende att hänsyn ska tas till olika nikotinprodukters skadeverkningar beaktas. har tillkännagett att regeringen bör återkomma till med lagförslag om marknadsföring av tobaksvaror på internet. Mot den bakgrunden beslutade regeringen om en särskild utredare. Utredningen om översyn av vissa frågor på tobaksområdet har i uppdrag att bland annat analysera denna fråga och att analysera och ta ställning till hur tobaksfria nikotinprodukter bör regleras. Utredaren ska lämna sitt betänkande . I regeringens proposition En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken föreslogs ett övergripande mål för dessa politikområden. Målet antogs av . presenterade regeringen en förnyad strategi, med samma övergripande mål. Denna sträcker sig och regeringen avser därför att presentera en strategi för det fortsatta arbetet med utgångspunkt i den utveckling som sker inom området.
frs · H812204 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:204 av (C) Lantmäteriets roll vid uppförande av laddmöjligheter inom samfälligheter har frågat mig hur jag och regeringen kommer att agera för att klara upp de juridiska och kommunikationsmässiga otydligheter som kvarstår avseende laddmöjligheter i samfälligheter. För att lyckas med omställningen till ett fossilfritt samhälle och ett hållbart är det viktigt att olika processer, myndigheter och regelverk fungerar tillsammans och ger tydliga förutsättningar. Det gäller inte minst den utökade utbyggnaden av laddpunkter som krävs för att transportsektorn ska kunna elektrifieras. har i tidigare rapporter visat på den förekommande problematiken och myndigheten har bidragit med förtydliganden kring detta. Precis som framhåller finns det dock fortfarande styrelser för samfällighetsföreningar som upplever osäkerhet kring vad som gäller för laddpunkter i förhållande till samfällighetsföreningar och gemensamhetsanläggningar. Digitaliseringen ger ökade möjligheter att sprida kunskap på ett effektivt sätt och finns informationsmaterial och vägledningar om vad som gäller för laddpunkter i samfälligheter publicerade på Lantmäteriets webbplats. Laddpunkter är dock fortfarande en relativt ny teknik och för att samhället ska kunna hantera denna teknik på ett effektivt och samordnat sätt krävs fler åtgärder. Regeringen har därför gett Lantmäteriet i uppdrag att driva en kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i fastighetsbildningsprocessen (Fi2020/03266). Syftet med uppdraget är inte bara att bidra till en bättre förståelse för gällande regelverk hos allmänheten utan även att ge handläggare hos Lantmäteriet bättre förutsättningar för att effektivt möta de utmaningar som teknikutvecklingen ställer på myndigheten och dess processer. Detta bidrar till att utbyggnaden av laddinfrastruktur inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Uppdraget ska slutredovisas . Vad gäller regelverket kring laddpunkter har regeringen gett i uppdrag att utreda hur regeringen kan gå vidare för att ytterligare höja kraven på laddinfrastruktur vid ny- och ombyggnation. slutredovisade uppdraget och förslagen bereds nu inom . I regeringens klimatpolitiska handlingsplan aviserades även att en lämplig myndighet bör få i uppdrag att analysera frågan om tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer och vid behov föreslå ytterligare åtgärder.
frs · H812205 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:205 av (SD) Bidrag till organisationer som förmedlar internationella adoptioner har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att dagens bidragssystem för auktoriserade adoptionsorganisationer blir bättre utformat utifrån perspektivet att verksamheterna är ekonomiskt beroende av intäkter och antalet förmedlingar, som barnets bästa ska sättas i första rummet. Det stämmer att det internationella adoptionsområdet har genomgått stora förändringar . Antalet adoptioner i världen har minskat kraftigt som adoptionsärendena har blivit mer komplexa och svårutredda. De barn som blir aktuella för internationell adoption är färre till antalet men har ofta större omsorgsbehov på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller svår social bakgrund. De senaste årens utveckling med färre adoptioner och komplexare ärenden har inneburit att intäkterna minskat för adoptionsorganisationerna som arbetet blivit allt mer resurskrävande. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att se över organiseringen av den internationella adoptionsverksamheten och föreslå hur den kan anpassas till dagens förhållanden. Statskontoret ska överväga om organiseringen av den internationella adoptionsverksamheten bör förändras och föreslå hur denna i sådana fall bör organiseras och bedrivas på ett effektivt sätt, bland annat för att säkerställa rimliga och hållbara kostnader för förmedlingsverksamheten. Barnrättsperspektivet ska genomsyra analys och åtgärdsförslag. Utgångspunkten i arbetet ska vara FN:s konvention om barnets rättigheter () och konventionen om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner (). Vid adoptioner ska inga andra intressen ta över eller jämställas med barnets. Uppdraget ska redovisas . Regeringen kommer därefter kunna ta ställning till huruvida åtgärder krävs gällande den aktuella frågan.
frs · H812208 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:198 av (SD) Bidrag till föräldrar till barn med funktionsnedsättning, på fråga 2020/21:208 av (SD) Sänkta bidrag för familjer till barn med funktionsnedsättning, samt på fråga 2020/21:209 av (M) Omvårdnadsbidraget Jag har fått tre frågor kring omvårdnadsbidraget. har frågat mig om vad jag avser göra för att ersättningssystemet med bidragen inte ska fortsätta drabba föräldrar till barn med funktionsnedsättning genom sänkt eller indraget bidrag. har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komma till rätta med situationen för dessa familjer och har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att omvårdnadsbidraget uppnår sitt syfte och att den når de familjer som är i behov av omvårdnadsbidraget. Jag besvarar alla tre frågorna nedan. Syftet med reformen av vårdbidrag och handikappersättning var, precis som frågeställarna påpekar, att modernisera förmånerna och göra dem mer jämställda och förutsägbara, inte att skärpa kraven eller att spara pengar. Avsikten var även att ett barns bedömda behov av omvårdnad skulle ge samma nivå i omvårdnadsbidraget som i vårdbidraget. Omvårdnadsbidraget och merkostnadsersättningen ger ett viktigt stöd till personer med funktionsnedsättning. För att minska risken för familjer med barn med funktionsnedsättning att stå utan ersättning under långa handläggningstider har regeringen från första juli beslutat om att göra det möjligt för att förlänga vårdbidraget som längst till . Regeringen föreslår i budgetpropositionen 2021 att ges ett tillskott på 2021 och beräknar att anslaget ökar med 2022 och 2023 för handläggning av dessa förmåner. Syftet är att familjer inte ska riskera stå utan förmåner de är berättigade till. Regeringen fortsätter att i nära dialog med följa reformens införande och effekter. Det är mycket angeläget att följa upp och analysera reformens effekter på familjer med barn med funktionsnedsättning.
frs · H812209 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:198 av (SD) Bidrag till föräldrar till barn med funktionsnedsättning, på fråga 2020/21:208 av (SD) Sänkta bidrag för familjer till barn med funktionsnedsättning, samt på fråga 2020/21:209 av (M) Omvårdnadsbidraget Jag har fått tre frågor kring omvårdnadsbidraget. har frågat mig om vad jag avser göra för att ersättningssystemet med bidragen inte ska fortsätta drabba föräldrar till barn med funktionsnedsättning genom sänkt eller indraget bidrag. har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komma till rätta med situationen för dessa familjer och har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att omvårdnadsbidraget uppnår sitt syfte och att den når de familjer som är i behov av omvårdnadsbidraget. Jag besvarar alla tre frågorna nedan. Syftet med reformen av vårdbidrag och handikappersättning var, precis som frågeställarna påpekar, att modernisera förmånerna och göra dem mer jämställda och förutsägbara, inte att skärpa kraven eller att spara pengar. Avsikten var även att ett barns bedömda behov av omvårdnad skulle ge samma nivå i omvårdnadsbidraget som i vårdbidraget. Omvårdnadsbidraget och merkostnadsersättningen ger ett viktigt stöd till personer med funktionsnedsättning. För att minska risken för familjer med barn med funktionsnedsättning att stå utan ersättning under långa handläggningstider har regeringen från första juli beslutat om att göra det möjligt för att förlänga vårdbidraget som längst till . Regeringen föreslår i budgetpropositionen 2021 att ges ett tillskott på 2021 och beräknar att anslaget ökar med 2022 och 2023 för handläggning av dessa förmåner. Syftet är att familjer inte ska riskera stå utan förmåner de är berättigade till. Regeringen fortsätter att i nära dialog med följa reformens införande och effekter. Det är mycket angeläget att följa upp och analysera reformens effekter på familjer med barn med funktionsnedsättning.
frs · H812211 · 2020-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:211 av Amineh Kakabaveh (-) Gripande av och hans journalistkollegor i irakiska Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag kommer att agera och fördöma regionregeringen i irakiska (KRG) och kräva omedelbar frigivning av Sherwan Sherwani och andra journalister, skriftställare och andra politiska fångar som arresterats av . Regeringen ser med största allvar på de uppgifter som förekommer om gripanden av och våld mot journalister och människorättsförsvarare i , även i den kurdiska regionen. Den ökande förekomsten av hot, våld, försvinnanden och kidnappningar har lett till ett krympande demokratiskt utrymme, inklusive för civilsamhällesorganisationer och media. I samband med de folkliga protester som inleddes i har många demonstranter, människorättsförsvarare och mediaföreträdare drabbats av våld, hot, arresteringar och bortföranden, inte minst i och i de södra delarna av landet. FN uppger även att yttrandefriheten har inskränkts ytterligare sedan covid 19-pandemin bröt ut. Det finns uppgifter om arresteringar av individer som uttryckt sig kritiskt mot de irakiska myndigheternas hantering av pandemin, både i de kurdiska delarna och i övriga . är ett av de länder som aktivt verkar för att stärka respekten för mänskliga rättigheter i . Det går hand i hand med vårt breda och omfattande stöd för att främja en demokratisk utveckling i landet. är också pådrivande inom EU, FN och i andra sammanhang när det gäller att uppmärksamma kränkningar av de mänskliga rättigheterna i . Vi verkar inom EU för ett fördjupat samarbete med för att främja en ökad demokrati och stärkt respekt för mänskliga rättigheter. Regeringen ger också ett aktivt stöd till enskilda journalister och andra opinionsbildare samt till försvarare av de mänskliga rättigheterna i . höll jag ett möte med Intisar Al-Amayal, som är en av de ledande företrädarna för demokratirörelsen och för kvinnorörelsen i , för att uttrycka mitt och regeringens stöd till hennes arbete för demokrati och för kvinnors och barns rättigheter i . tog också emot Sherwan Sherwani vid hans besök i . Genom det svenska biståndet stödjer vi ett flertal organisationer som verkar för journalister och människorättsförsvarare i . lyfter återkommande frågor om mänskliga rättigheter, inklusive yttrandefrihetsfrågor, samt demokrati i vår dialog med företrädare för den federala regeringen i och för KRG i . Jag kommer i mina möten med irakiska företrädare att fortsätta att inskärpa att vi på svensk sida förväntar oss att de mänskliga rättigheterna efterlevs.