ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712717 · 2020-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:717 av (M) En fri och oberoende journalistik har frågat mig hur jag och regeringen avser att få medierna att engagera sig mer i biståndsdebatten för en uppslutning bakom den politiska idén om ett utgiftsmål för biståndet på av BNI och detta arbete i ljuset av den proklamerade demokratisatsningen i fråga om en fri och oberoende journalistik. Det är med tillfredsställelse jag noterar att ansluter sig till regeringens demokratisatsning. Utgångspunkten för intervjun i tidningen var Sidas opinionsundersökning om svenska folkets inställning till bistånd. Resultatet var att det fortfarande finns en klar majoritet som stödjer biståndsarbetet och i den omfattning vi har eller mer. Undersökningen visar dock att stödet har minskat. Undersökningen visar också att kunskapen om bistånd är svag. Min åsikt är att de många utmaningar vi står inför på det globala planet och hur vi i kan bidra till att de löses behöver diskuteras mer i offentligheten. Det är i och för sig en vanlig åsikt bland politiker i länder med en fri press att deras frågor syns och granskas för lite. Jag kan konstatera att besked om att de vill ha stora nedskärningar av det svenska biståndet har bidragit till att frågan kommer upp till diskussion. Så jag vill av det skälet passa på att tacka och för delaktighet i den viktiga debatten om svenskt bistånd. Jag tror att det kan bidra till en ökad uppmärksamhet och intresse, också från medierna, vilket är välkommet.
frs · H712718 · 2020-01-07 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:718 av (SD) Journalisters säkerhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra journalisters arbete i utsatta områden och i resten av landet. Hot och hat som riktas mot journalister med anledning av deras yrkesutövning är ett hot mot det demokratiska samtalet och i förlängningen mot demokratin. Under förra mandatperioden antog regeringen handlingsplanen Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer. Handlingsplanen omfattar tre åtgärdsområden: ökad kunskap, stöd till dem som utsätts och ett stärkt rättsväsende. Som ett led i ett förstärkt arbete med att ge stöd till journalister har regeringen gett vid Linnéuniversitetet i uppdrag att utveckla stödet till journalister och redaktioner som utsätts för hot och hat. Syftet är framförallt att förbättra stödet till frilansare, små redaktioner och mindre produktionsbolag. Regeringen följer också särskilt arbete på området. Regeringen har vidare aviserat att det straffrättsliga skyddet för journalister ska ses över. Samhället behöver tydligare stå upp för journalisters demokratiska uppdrag. Hot och hat får aldrig normaliseras. Min ambition som kultur- och demokratiminister är att bidra till ett systematiskt arbete. I detta är arbetsgivare, myndigheter och det civila samhällets organisationer viktiga aktörer. måste var och en bidra till ett konstruktivt samtalsklimat fritt från hot och hat. Det är ett gemensamt ansvar att vända utvecklingen.
frs · H712719 · 2020-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:719 av (S) Reformeringen av Arbetsförmedlingen har frågat mig hur jag ser på att säkerställa en trygg övergång under omställningen på Arbetsförmedlingen som innebär en god arbetsmiljö för de anställda. Arbetsförmedlingen behöver reformeras för att på ett bättre sätt ge stöd till arbetslösa och möjliggöra för fler arbetsgivare att hitta rätt kompetens. Arbetsmarknadspolitiken ska fortsatt vara statlig och nationellt sammanhållen, men Arbetsförmedlingens roll förändras. var ett tufft år för Arbetsförmedlingen. Jag har sedan min första dag som arbetsmarknadsminister arbetat för att ge personalen bättre förutsättningar att utföra sitt viktiga arbete. Det är Arbetsförmedlingen som har ansvar för arbetsmiljön på myndigheten och det är viktigt att Arbetsförmedlingens ledning säkerställer en god arbetsmiljö för de anställda även under dessa förändringar. Tidsplanen för reformeringen har förtydligats och justerats. Reformen skjuts fram . Det ger mer tid för att kvalitetssäkra reformen. Reformeringen ska ske ordnat och etapp för etapp. Det ska finnas förutsättningar för kontinuerlig utveckling och förbättring vid behov. Detta ger Arbetsförmedlingen bättre förutsättningar att säkerställa en god arbetsmiljö för de anställda. I budgetpropositionen beräknas Arbetsförmedlingen tillföras 2021 och 2022 i ökade förvaltningsanslag för att prioritera långsiktighet och undvika ytterligare personalneddragningar. Även detta ger Arbetsförmedlingen bättre förutsättningar att säkerställa en god arbetsmiljö för de anställda. Det är angeläget att Arbetsförmedlingen säkerställer en god arbetsmiljö för de anställda. Jag följer frågan noga.
frs · H712720 · 2020-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:720 av (SD) Hån mot journalister har frågat mig om jag bör markera mot hot och hat mot journalister som utför sitt demokratiska uppdrag och vilka generella åtgärder jag vidtar för att tydliggöra och stärka journalisters ställning. Hot och hat som riktas mot journalister med anledning av deras yrkesutövning är ett hot mot det demokratiska samtalet och i förlängningen mot demokratin. Min ambition som kultur- och demokratiminister är att bidra till ett systematiskt arbete för att stärka det demokratiska samtalet och demokratin. I ett tidigare svar till har jag redovisat regeringens arbete för att förebygga och skydda journalister mot hat och hot utifrån den handlingsplan som antogs av den förra regeringen: Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer. Genom åtgärder som syftar till ökad kunskap, stöd till den som utsätts och ett stärkt rättsväsende ska skyddet för journalister stärkas. Mediepolitikens övergripande mål är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. De nationella mediepolitiska stöden syftar till att stärka förutsättningarna för en livskraftig mediesektor med en mångfald av starka, oberoende medier i hela landet och därigenom till att stärka yttrandefriheten. Samhället behöver tydligare stå upp för journalisters demokratiska uppdrag. Därför har jag tillsammans med inrikesminister bjudit in till ett rundabordssamtal med särskilt fokus på journalisters straffrättsliga skydd och arbete. Syftet är att ta del av olika aktörers erfarenheter för att tillsammans tydliggöra inom vilka områden det krävs förbättringar.
frs · H712721 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:721 av (M) Myndigheters trovärdighet har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att försäkra och det svenska folket om att det är korrekta fakta som redovisas från statligt styrda verksamheter. Medborgarna ska kunna känna tillit till den offentliga sektorn. Att statligt styrda verksamheter lämnar information som är korrekt är grundläggande för att upprätthålla allmänhetens förtroende för verksamheten. Regeringsformen anger att förvaltningsmyndigheterna ska iaktta saklighet och opartiskhet i sin verksamhet. Om det framkommer att en myndighet redovisar information med felaktigheter ska i första hand myndighetens ledning snabbt och handlingskraftigt vidta åtgärder för att komma till rätta med problemen. Ledningen för en förvaltningsmyndighet ansvarar enligt myndighetsförordningen inför regeringen för att verksamheten bedrivs enligt gällande rätt och att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt. Myndighetens ledning ska vidare säkerställa att det vid myndigheten finns en fungerande intern styrning och kontroll. Regeringen följer upp att så sker bland annat genom de årliga myndighetsdialogerna. I statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande framgår att även statligt ägda bolag ska agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Om det visar sig att en statligt styrd verksamhet redovisar information som innehåller betydande eller återkommande felaktigheter agerar regeringen. Exempelvis har regeringen med anledning av bristerna i arbetskraftsundersökningarna som själv uppmärksammade gett myndigheten i uppdrag att redovisa vilka delar av den officiella statistiken som påverkats av felen och vilka åtgärder som myndigheten nu vidtar för att säkerställa kvalitén i undersökningarna. Regeringen arbetar för att stärka statstjänstemannarollen och de statsanställdas kunskaper kring regelverk och rättsprinciper som gäller i statsförvaltningen. Statskontoret har i uppgift att främja och samordna arbetet med en god förvaltningskultur. Vidare har Tillitsdelegationen i uppdrag att lämna förslag till en gemensam, obligatorisk introduktionsutbildning för statsanställda. Dessa insatser skapar förutsättningar för en förvaltning som även fortsättningsvis präglas av saklighet och objektivitet.
frs · H712722 · 2020-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:722 av (M) förvarskapacitet har frågat mig om jag avser att tillföra ytterligare medel till för att myndigheten ska kunna utöka sin förvarskapacitet. Förvarskapaciteten är en angelägen fråga för regeringen. har antalet förvarsplatser ökat med , från 257 platser till nuvarande kapacitet om ca 520 platser. För att ska kunna bibehålla nuvarande förvarskapacitet föreslog regeringen i budgetpropositionen att medel skulle tillföras myndigheten permanent för detta ändamål. Effektiviseringar krävs inom förvarsverksamheten samt inom myndighetens andra områden för att ska kunna bedriva verksamheten med tilldelade medel. Regeringen följer noga behovet av förvarsplatser och hur effektivt de används, i dialog med berörda myndigheter. Vidare ska i planeringen av förvarsverksamheten särskilt beakta behovet av förvarsplatser i norra .
frs · H712723 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:723 av (M) Tillfällig skattelättnad på bensin och diesel vid oroligheter i har frågat mig om jag kan tänka mig att sänka skatten på bensin och diesel ifall oroligheterna i gör att priset på olja höjs kraftigt. Bensinpriset har fluktuerat mycket . Det är viktigt att understryka att detta inte skett på grund av bensinskatten utan på grund av vad som händer i vår omvärld. är det oroligheterna i som kan få påverkan på en rad olika saker, bl.a. oljepriserna. Regeringen följer noga utvecklingen och arbetar aktivt för att läget ska stabilisera sig. Det är ännu inte klart vilka konsekvenser som kan följa på det uppkomna läget och det är därför för tidigt att säga om några åtgärder kan komma att vara nödvändiga framöver. På lite visar det här behovet av omställning – inte bara för klimatet utan också för att priset för att köra bil inte ska svänga kraftigt beroende på omvärldshändelser. Vi kan inte ha en situation där vi i är beroende av utvecklingen mellan och eller hur OPEC-länderna inklusive och agerar utan vi behöver ställa om så att vi kan använda annat än fossila bränslen i våra bilar, exempelvis el eller bränsle från skogsavfall.
frs · H712724 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:724 av (M) har frågat mig vilka åtgärder som krävs för att avhjälpa problemen med ödehus på landsbygden och när jag kommer presentera konkreta förslag på lösningar. har föreslagit ett antal olika åtgärder, flera författningsförslag och lyft områden som ytterligare skulle behövas utredas. Rapporten har varit ute på remiss. Förslaget att vidare utreda avgiftsfinansiering för tillsynsarbetet har framförts som särskilt viktigt av många kommuner och flera länsstyrelser. Detta är en slutsats jag delar. För att kommunerna ska ha rimliga förutsättningar att tillsätta resurser att arbeta med tillsynen av bland annat ödehus är min ambition att förutsättningarna för att avgiftsfinansiera byggnadsnämndernas tillsynsarbete ska utredas. Förslaget med ytterligare vägledning är genomfört inom ramen för uppdrag PBL kompetens. Övriga förslag bereds vidare inom . regleringsbrev har länsstyrelserna fått i uppdrag att redovisa goda exempel på byggnadsnämndernas tillsynsarbete. med goda exempel på hur olika kommuner med olika förutsättningar arbetar med sin tillsyn ska framöver kunna vägleda kommunerna i deras tillsynsarbete. Min avsikt är att förbättra byggnadsnämndernas förutsättningar att arbeta med tillsynen av bland annat ödehus.
frs · H712725 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:725 av (SD) Regeringens feministiska handelspolitik har frågat mig vilka åtgärder är regeringen villig att vidta för att säkerställa att framtida handelsavtal som EU tecknar å vägnar innehåller jämställdhetsanalyser. har också frågat om regeringen är villig att stoppa handelsavtal med detta som grund. Låt mig börja med att uttrycka min glädje över att och SD intresserar sig för regeringens jämställdhetsarbete. Den feministiska utrikespolitiken, som lanserades , är en framgång som fått internationell spridning och uppmärksamhet. För mig som handelsminister är det en prioritet att utvidga detta viktiga arbete till handelspolitiken. Den globala ekonomin hämmas av de begränsningar som kvinnor möter inom ekonomi och handel. Genom att undanröja hinder och diskriminering skapar vi inte bara rättvisa samhällen utan kan också bidra till ökad tillväxt och välfärd. Den feministiska handelspolitiken är relativt ny men har redan rönt intresse hos mina kollegor, såväl inom som utanför EU. Eftersom handelspolitiken i hög grad är multilateral så inbegriper arbetet med den feministiska handelspolitiken såväl som WTO och . undrar hur långt regeringen är beredd att gå för att säkerställa att framtida handelsavtal innehåller jämställdhetsanalyser. Det finns en ökande förväntan att jämställdhetsaspekterna ska få en mer framskjuten ställning i samband med förhandling och revidering av handelsavtal. I diskussioner med och andra medlemsstater förekommer olika möjligheter att omhänderta dessa ambitioner. Det kan med fördel handla om att tydligare artikulera genderfrågorna redan i förhandlingsmandatet, att förstärka genderanalysen inom ramen för den hållbarhetsanalys som görs parallellt med avtalsförhandlingarna eller behandla frågan i en separat jämställdhetsanalys. Vad som är glädjande i processen är att det finns en positiv rörelse i frågan och att alltfler länder delar våra höga målsättningar på området för handel och jämställdhet.
frs · H712726 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:726 av (SD) Regeringens önskan om jämställda främjardelegationer har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen är villiga att vidta för att säkerställa den efterfrågade jämställda representationen i främjandearbetet. Regeringen lanserade mycket riktigt den feministiska handelspolitiken. Främjandearbetet är ett av de sex angivna fokusområdena för den feministiska handelspolitiken. Detta är också en viktig del i regeringens lanserade export- och investeringsstrategi. Där konstateras att utnyttjandet av hela resursbasen och hela den nationella arbetskraften är avgörande för hållbara ekonomiska tillväxt och en sundare konkurrens. rapporterade att den stadiga ökningen av kvinnor på arbetsmarknaden förklarar 10–av BNP-tillväxt per capita under de senaste 40–50 åren. Nästan tre av fyra kvinnor i förvärvsarbetar, vilket gör till den mest jämställda regionen i världen. Regeringen strävar i denna anda efter att i så hög grad som möjligt inkludera bägge könen i främjandet av svenska företags internationella affärer t ex i nomineringar till handelssekreterare och i delegationer. Denna inriktning anges även i riktlinjebrevet för Business statligt finansierade verksamhet med export- och investeringsfrämjande , vilka ansvarar för att sätta samman relevanta affärsdelegationer. För vissa främjandeinsatser, som delfinansieras av UD-FH med särskilda medel, begär UD även in statistik om hur företagen väljer att representera sig. Även i det breda främjandearbete som bedrivs på våra utlandsmyndigheter, genom t.ex. delegationer, seminarier och informationsaktiviteter, är frågan om jämställd representation central. Det är viktigt för mig att både män och kvinnor ska få lika möjlighet till del i regeringens stöd till företagens internationalisering och export. Jag kommer fortsätta driva denna fråga i min dialog med relevanta aktörer, både i och runt om i världen.
frs · H712727 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:727 av (M) Bristen på hantverkare har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder på nationell nivå för att öka antalet sökande till de gymnasiala hantverks-utbildningarna. Jag delar engagemang för gymnasiala hantverksutbildningar. De traditionella hantverksyrkena fyller en viktig funktion både i ett kulturhistoriskt perspektiv, men också i ett hållbarhetsperspektiv där hantverkare inom dessa yrken bidrar genom att t.ex. underhålla och renovera möbler, interiörer och kulturföremål. Inom gymnasieskolans hantverksprogram finns utbildningar som leder mot yrken som finsnickare, guld- eller silversmed, urmakare, glasblåsare och tapetserare. Denna typ av utbildningar har ofta ett begränsat elevunderlag. För mindre hantverksyrken kan skolhuvudmän ansöka hos eller om att få anordna riksrekryterande utbildning, vilket ger möjlighet till större elevunderlag och bättre förutsättningar att bedriva en viss utbildning. Riksrekryterande utbildningar inom små hantverksyrken finns bl.a. för guldsmed, glasblåsare och båtbyggare. Även på eftergymnasial nivå finns möjlighet att utbilda sig inom hantverksyrken med kulturhistoriska kopplingar. Inom finns, förutom de breda utbildningar som ska svara mot arbetslivets behov, även utbildningar inom smala yrkesområden som modist, förgyllare, dekormålare och musikinstrumentmakare. Dessa utbildningar syftar till att bevara yrkeskunnande inom yrken där det finns mycket få utövare, även om det inte finns ett självklart arbetsmarknadsbehov. Ungas möjligheter att söka hantverksutbildningar påverkas naturligtvis också av utbildningsutbudet. När det gäller utbud av utbildningar vill jag särskilt nämna planerings- och dimensioneringsutredningen (U 2018:01) vars syfte bl.a. är att trygga regional och nationell kompetensförsörjning, effektivisera resursutnyttjandet och förbättra tillgången till ett allsidigt brett utbud av utbildningar av hög kvalitet. Utredningen ska bl.a. vid behov föreslå hur utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna kan planeras och dimensioneras inom ramen för en regional planeringsmodell. Utredningen ska redovisa sina förslag . Attraktionskraft för yrkesprogrammen generellt sett är en viktig fråga som regeringen driver tillsammans med parterna på arbetsmarknaden. Det sker bl.a. genom trepartssamarbetet inom ramen för World Skills (WSS) vars insatser i stor utsträckning handlar om att locka fler unga kvinnor och män att välja en gymnasial yrkesutbildning. I BP har avsatts för att finansiera verksamheten inom WSS. Antalet elever som går yrkesprogram har tyvärr sjunkit väsentligt sedan reformen av gymnasieskolan 2011, där bland annat möjligheten att läsa kurser för grundläggande behörighet till högre utbildning försämrades. Regeringen beslutade en proposition med förslag som innebar att kurser som ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå skulle ingå i grundupplägget på alla nationella yrkesprogram i gymnasieskolan. Regeringen bedömde att detta skulle göra yrkesprogrammen mer attraktiva. Tyvärr röstades förslaget ned i kammaren.
frs · H712728 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:728 av (M) Nuvarande hållning mot Maduros regim i har frågat mig om regeringen har för avsikt att se till att ensamt eller tillsammans med andra inom EU driver linjen att den nuvarande hållningen gentemot Maduros regim i har visat sig misslyckad. Regeringen ser mycket allvarligt på Maduroregimens agerande mot den venezolanska nationalförsamlingen, det enda demokratiska valda organet i landet. Regimens fortsatta hot och repressalier mot demokratiskt valda ledamöter i nationalförsamlingen är oacceptabla och bidrar till att fördjupa krisen i landet och underminera mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. finns inget hållbart alternativ till en politisk process för att nå fred, försoning och återgång till demokrati i . Processen som leds av är suspenderad , men är fortfarande den enda rimliga vägen vi kan se mot en sådan lösning. Vi uppmanar därför parterna att återvända till förhandlingsbordet, i syfte att nå en förhandlad lösning som inkluderar nya presidentval . Vi är dock medvetna om att det finns en utbredd skepticism till möjligheterna att förhandla med Maduro. Det finns en djup misstro mellan parterna och det internationella samfundet är inte helt enigt. Genom sitt agerande i samband med valet av ordförande för har Maduroregimen valt att trappa upp de redan stora motsättningarna. En förhandlingslösning på krisen i försvåras därmed ytterligare. I ett gemensamt uttalande från EU-länderna uttryckte vi vårt fulla stöd till som ordförande för nationalförsamlingen och avvisade starkt kränkningarna av nationalförsamlingens och dess ledamöters demokratiska och konstitutionella funktion. Mot bakgrund av Maduroregimens agerande, som undergräver mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, förklarade sig EU-länderna redo att börja arbeta för ytterligare riktade åtgärder mot individer som är inblandade i brott av dessa principer och rättigheter. Dessa åtgärder ska inte på något sätt skada det venezolanska folket som redan drabbats hårt av krisen i landet. EU och kommer att behålla det humanitära stödet till befolkningen för att lindra den humanitära krisen i landet. kommer , bland annat genom EU och vårt engagemang i den internationella kontaktgruppen, fortsätta verka för en inkluderande politisk process mot en fredlig och demokratisk lösning på krisen i .