ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712776 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:776 av (M) Ineffektiv klimatpolitik har frågat mig varför jag väljer att lägga så mycket skattepengar på miljöinitiativ som inte sänker koldioxidutsläppen när det finns mer effektiva förslag att lägga pengarna på. Jag delar syn att det behövs seriösa förslag som gör verklig skillnad för att sänka utsläppen. Regeringen arbetar för att de av beslutade klimatmålen ska uppnås. Regeringen, i samarbetet med och Liberalerna, har lagt fram en ambitiös klimatpolitisk handlingsplan med åtgärder för att nå klimatmålen. En verkningsfull prissättning av koldioxidutsläpp genom skatter och utsläppshandel är kostnadseffektivt och en nödvändig förutsättning för att nå klimatmålen. Enbart prissättning av utsläpp räcker dock inte för att driva nödvändig forskning, utveckling och marknadsintroduktion. Det stämmer inte att utsläppen inte minskar. Enligt den officiella statistiken som presenterades av har utsläppen minskat och minskat med . Det är dock självklart att detta inte räcker. Utsläppen behöver minska snabbare än de gör nu för att vi ska nå våra mål, och därför behöver vi stärka klimatpolitiken. Klimatklivet är en av regeringens viktigaste åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. Vi måste ställa om hela samhället. Då handlar det om att göra stora, grundläggande investeringar i att styra om till elektrifiering, satsa på att göra biogas av avfall, effektivisera industrier och låta bostadsrättsföreningarna vara med i omställningen. Det är precis det här som pengarna till Klimatklivet går till. Klimatklivet ska vara ett så effektivt styrmedel som möjligt och bidra till varaktiga utsläppsminskningar av växthusgaser. Regeringen har gjort förändringar i Klimatklivet, bl.a. med anledning av de brister som konstaterats av (RiR 2019:1). Regeringen avser att se över hur Klimatklivet kan fortsätta utvecklas och effektiviseras. säger sig förespråka kostnadseffektiva åtgärder i klimatpolitiken men deras agerande talar emot. De satsar på att sänka bensinskatten mitt i klimatkrisen, trots att lyfter fram koldioxidskatten som ett av de mest kostnadseffektiva styrmedlen. Det är inte effektiv klimatpolitik.
frs · H712779 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:779 av (M) Ojämlik palliativ vård har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta i syfte att minska ojämlikheten i den palliativa vården i . Som jag uppgett i ett svar på likalydande fråga 2019/20:690 instämmer jag i vikten av en trygg och jämlik palliativ vård. Inte minst behöver många patienter som avlider till följd av cancer palliativ vård. Palliativ vård och vård i livets slutskede bör ges utifrån patientens behov och förutsättningar, oavsett diagnos. Den nationella cancerstrategin är grunden för arbetet med att utveckla cancervården och syftar bland annat till att främja sammanhållna vårdkedjor och kunskapsutveckling inom cancervården. I det ingår utvecklingen av palliativ vård. För att fortsatt ligga i framkant ska cancerstrategin förnyas genom överenskommelser mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR). Överenskommelsen mellan staten och SKR om en jämlik och effektiv cancervård med kortare väntetider 2020 omfattar . För insatserna inom överenskommelsen som särskilt rör tillgänglig och god vård med fokus på patienten 2020 ingår palliativ vård. Gällande det svenska palliativa registret fortsätter regeringen att satsa medel på att förbättra de nationella kvalitetsregistren. investeras ca , vilket bidrar till en mer jämlik vård. Jag kommer fortsatt att följa frågan om hur den palliativa vården utvecklas.
frs · H712780 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:780 av (M) Ojämlik vård för patienter med multipel skleros har frågat mig vilka ytterligare nationella åtgärder som jag avser att genomföra i syfte att minska ojämlikheten i vården av patienter med sjukdomen ms i . Såsom jag besvarade likalydande fråga 2019/20:689 är jämlik vård en prioriterad fråga för regeringen. Tillgång till rätt kompetens är en förutsättning för att motverka skillnader i vård och behandling. Regeringen stöder därför en långsiktig kompetensförsörjning i hälso- och sjukvården. avsätter regeringen för insatser som syftar till att förbättra förutsättningarna för vårdens medarbetare. finns även ett nationellt vårdkompetensråd vid som har inrättats på uppdrag av regeringen. Rådet ska långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjning av personal inom hälso- och sjukvården. För att vården ska bli mer jämlik behöver nya effektiva behandlingsmetoder utvecklas som kommer alla patienter till del. ingick Rådet för styrning med kunskap ett partnerskap med regionernas system för kunskapsstyrning. Det stärker förutsättningarna för att rätt kunskap ska användas i mötet med och handläggningen av patienter över hela landet.
frs · H712781 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:781 av (M) Cancerläkemedel har frågat mig vilka nya nationella åtgärder jag avser att genomföra i syfte att öka patienters möjlighet till jämlik tillgång till cancerläkemedel inom cancervården i . har det skett en snabb utveckling av cancerläkemedel, vilket ger hopp om lindring och bot för fler patienter. Detta är naturligtvis mycket positivt. är flera av de nya läkemedlen kostsamma, och i vissa fall finns begränsad kunskap om läkemedlets nytta vid introduktionen. Avgörande är dels att hitta rätt behandling till rätt patient i rätt tid, dels att tillgången till nya läkemedel ska vara jämlik. Regionerna har det slutgiltiga ansvaret för införande av läkemedel, men staten stöder regionerna i det arbetet. har statens anslag för läkemedelsförmånerna ökat, bland annat för att möta den snabba utvecklingen av cancerläkemedel. Vidare har flera aktiviteter genomförts för att underlätta ett ordnat införande av nya läkemedel. En regiongemensam process presenterades 2015 och är implementerad mellan myndigheter, regioner och industri. I den ingår omvärldsanalys, beslut om nationell samverkan, hälsoekonomisk värdering, rekommendationer, införande- och uppföljningsprotokoll samt uppföljning. Syftet är att uppnå en jämlik, kostnadseffektiv och ändamålsenlig läkemedelsanvändning. Läkemedel ingår även i flera av regeringens satsningar på cancerområdet. Inom ramen överenskommelse om cancervård ska landets regionala cancercentrum (RCC) i samverkan bidra till ökad följsamhet till läkemedelsregistreringen genom att stödja de kliniker som fullvärdigt deltar i inrapporteringen. Inom ramen för överenskommelsen stöder även RCC i samverkan införandet av strukturer och rutiner som möjliggör nationell, regional och lokal uppföljning av nya cancerläkemedel. Målet är att kunna följa om läkemedelsanvändningen är jämlik över och innebär ändamålsenlig och kostnadseffektiv resursanvändning. Vidare har regeringen gett i uppdrag att följa upp cancerläkemedel och andra läkemedel i klinisk vardag. Förbättrade möjligheter till uppföljning i klinisk vardag ökar förutsättningarna för en ändamålsenlig introduktion av nya läkemedel. Avslutningsvis vill jag påpeka att den analys som frågeställaren hänvisar till av Myndigheten för vård- och omsorgsanalys rör åren 2010–2016, det vill säga huvudsakligen under den dåvarande borgerliga regeringens tid vid makten. För att öka jämlikheten i cancervården har den S-ledda regeringen stött införande av standardiserade vårdförlopp (SVF). De syftar till att ge patienter med misstänkt cancer samma högkvalitativa utredning och behandling, oavsett var i landet man bor. täcks av alla cancerdiagnoser av SVF, och målet till 2020 om hur många cancerpatienter som ska utredas enligt dem har redan nåtts. Det är en framgång för cancervården. Jag kommer att följa utvecklingen på läkemedelsområdet noga.
frs · H712782 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:782 av (S) Explosioner i och har frågat mig vad som görs åt det kriminella våldet , framför allt med tanke på de sprängningar som sker. Jag är lika upprörd som över det faktum att folk får sina bostäder och bilar förstörda, att föräldrar ska behöva förklara för sina barn varför rutorna till lägenheten är förstörda. Kriminella som ägnar sig åt denna typ av våld är fullständigt likgiltiga inför faran man utsätter utomstående för. Våldet är ett hot mot människors säkerhet, mot känslan av trygghet i samhället och i förlängningen mot rättssamhället och demokratin. Att möta ett sådant hot tillhör statens kärnuppgifter och är en av regeringens mest prioriterade frågor. Vi är fast beslutna om att göra det som krävs för att vända utvecklingen. Polisen arbetar för att bekämpa brottsligheten i samhället och för att bryta utvecklingen med skjutvapen och våld bland kriminella. För att koncentrera arbetet fattade myndigheten beslut om en nationell särskild händelse kallad Rimfrost som gör att myndigheten kan rikta och ytterligare intensifiera arbetet mot gängkriminaliteten. Målet med Rimfrost är att skjutningar och sprängningar ska minska, beslag av vapen och sprängmedel ska öka, det ska bli färre gängkriminella och allmänheten ska bli tryggare. Att det polisiära arbetet stärks och att fler polisanställda finns ute lokalt för att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela landet är avgörande för att vända den här utvecklingen. Regeringens mål är att det ska bli 10 000 fler polisanställda 2024. Antalet anställda har sedan starten av polistillväxten ökat med nära 3 500. hade totalt 31 736 anställda, vilket är fler än . Det är av stor vikt att de sprängningarna upphör. fick därför sex myndigheter, däribland , Säkerhetspolisen och Försvarsmakten, i uppdrag att gemensamt öka samhällets förmåga att hantera explosiva varor, samt förebygga och förhindra den illegala införseln och användningen av dessa. Jag kommer följa myndigheternas arbete noga. presenterade regeringen det största paketet mot gängkriminalitet någonsin i . Det är ett långsiktigt arbete och omfattar en rad nya verktyg för de brottsbekämpande myndigheterna, hårdare straff och inte minst ett stärkt brottsförebyggande arbete. pågår det ett intensivt arbete med att genomföra det som utlovats i paketet. Det behöver också bedrivas ett brett förebyggande arbete mot brott och återfall i brott, ett arbete som involverar många aktörer i samhället. Särskilt viktigt är det med fler närvarande poliser och tidiga insatser för att förhindra att barn och unga dras in i kriminalitet. Inte minst kan kommunerna bidra med viktiga insatser inom ramen för exempelvis socialtjänst och skolverksamhet och i arbetet med samhällsplanering och tillsyn. 34-punktsprogrammet innehåller ett flertal åtgärder på detta område. Jag och regeringen följer utvecklingen noga för att försäkra oss om att vidtagna åtgärder får önskad effekt. Med den kraftsamling som görs är jag övertygad om att det här går att vända.
frs · H712783 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:783 av (S) Slavliknande förhållanden i har frågat mig vad jag kan göra gentemot den människohandel och de usla villkor som råder i detentionslägren i . Regeringen, tillsammans med vår ambassad i , följer noggrant den oroande händelseutvecklingen i . För att uppnå en hållbar situation för de människor som bor och verkar i , oavsett om de är flyktingar, migranter eller andra utsatta människor, verkar vi för en skyndsam politisk lösning på konflikten. Det finns ingen militär lösning på situationen i . En upptrappning i riskerar att medföra allvarliga konsekvenser inte bara för och dess invånare, utan också för regionen. EU, inklusive , stödjer FN:s arbete för att uppnå en politisk lösning i . Regeringen välkomnar deklarationen från , som utgör ett led i stödet för FN:s ansträngningar. Berlindeklarationen uttalar stöd för en vapenvila, ökad respekt för och en stärkt övervakning av genomförandet av FN:s vapenembargo samt uppmanar till upphörande av extern inblandning i . Båda parterna i konflikten har utsett representanter till de FN-ledda förhandlingar som planeras av FN-insatsen UNSMIL i syfte att befästa en vapenvila och omsätta överenskommelsen från till praktisk handling. Deklarationen från är ett steg i rätt riktning mot en fredlig, politisk lösning. EU:s migrationsrelaterade insatser syftar till att skydda flyktingar och migranter, förstöra nätverk för människosmuggling, stärka de libyska myndigheterna och framför allt rädda liv. EU ger därför även ett stort stöd till och gränshanteringsinsatsen EUBAM som arbetar nära tillsammans med FN-insatsen UNSMIL. verkar inom både EU och FN för att uppmärksamma flyktingars och migranters utsatta situation, inklusive vikten av humanitärt tillträde till de libyska förvaren. bistod med till humanitära insatser i , bland annat till ICRC, Norska flyktinghjälpens arbete i migrantförvaren och . Regeringen verkar för att alla EU:s insatser bör utgå från libyernas behov och utformas i nära samordning med berörda aktörer, inte minst FN. Regeringen framhåller även konsekvent vikten av att flyktingars och migranters rättigheter värnas. Min avsikt är att fortsätta lyfta frågan om flyktingars och migranters rättigheter i inom EU och i FN-samarbetet.
frs · H712785 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:785 av (M) Hinder att ladda elbilen har frågat miljö- och klimatministern om hon kommer att agera för att inkludera laddmöjligheter i samfälligheter utan omprövning av gemensamhetsanläggningen, och i så fall när. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringens klimatpolitik skapar förutsättningar för en successiv omställning mot nettonollutsläpp av växthusgaser som förbereder samhället för en fossilfri framtid. En övergång till fossilfria vägtransporter och en elektrifiering av fordonsparken förutsätter att det finns tillgång till bl.a. laddinfrastruktur i hela landet. Regeringen ger därför stöd till laddinfrastruktur för bl.a. företag, kommuner, bostadsrättsföreningar och privatpersoner som installerar en laddstation på sin fastighet. Som påpekar har regeringen dessutom gjort bedömningen att det bör vidtas åtgärder för att skapa tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer och att en lämplig myndighet bör få i uppdrag att analysera frågan och vid behov föreslå åtgärder. Regeringen har gett i uppdrag att utreda nya krav på laddinfrastruktur för laddfordon. I sin rapport lämnar förslag på hur svenska byggregler kan kompletteras med sådana krav. Så sent som beslutade regeringen en lagrådsremiss där det föreslås att det införs ett krav i (2010:900) på att byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om laddning av elfordon. Anläggningslagen (1973:1149) innehåller inte någon uppräkning av vilka typer av anläggningar som får inrättas utan utgår enbart från grundvillkoret att anläggningen ska vara av stadigvarande betydelse för de berörda fastigheterna. Lagens utformning syftar bl.a. till att rättstillämpningen inte ska bindas upp till specifika användningsområden. Lagen möjliggör på så sätt att tillämpningen följer den tekniska utvecklingen, t.ex. när det gäller vilka ändamål som bör och kan tillgodoses genom en gemensamhetsanläggning. I takt med att vissa typer av anläggningar blir vanligare och mera efterfrågade kan de bedömas uppfylla lagens krav. I vilken utsträckning laddanordningar kan anses tillgodose ändamål av stadigvarande betydelse – och om de i sådana fall kan anses rymmas inom befintliga gemensamhetsanläggningar för t.ex. parkering eller garage, eller om det krävs en ändring av anläggningsbeslutet – är frågor som rättstillämpningen har att ta ställning till. Regeringens arbete för en övergång till fossilfria vägtransporter och en elektrifiering av fordonsparken samt de åtgärder som vidtas för att skapa tillgång till laddinfrastruktur i hela landet kan i det avseendet antas få betydelse. I takt med att laddinfrastruktur på parkeringar och i garage utvecklas till väsentliga inslag i samhällets infrastruktur, kan det förutses att detta också får genomslag i rättstillämpningen.
frs · H712787 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:787 av (L) har frågat justitie- och migrationsministern när regeringen kommer att lägga fram förslag till skärpta minimistraff för brott mot knivlagen. Frågan har överlämnats till mig. Knivar kan användas vid allvarliga brott som rån, misshandel och mord. Det är därför angeläget att antalet knivar som bärs på allmän plats minskar. Om en kniv kommer till brottslig användning vid exempelvis ett rån gäller naturligtvis andra straffskalor än de som finns i knivlagen. avslog en motion om en översyn av knivlagen med hänvisning till att de nuvarande straffskalorna i knivlagen är adekvata. Regeringen följer dock utvecklingen noga.
frs · H712788 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:788 av (M) har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att säkerhetsställa att gränspolisen kan genomföra sitt myndighetsuppdrag och ha kontroll över gräns. gav regeringen i uppdrag till att tillsammans med andra berörda myndigheter och inom ramen för uppföljningen av den Schengenutvärdering som genomfördes i , upprätta en handlingsplan, genomföra åtgärder och återrapportera dessa till . Uppdraget ska pågå till dess att åtgärderna bedöms vara genomförda. fick även i regleringsbrevet i uppdrag att fortsatt göra de prioriteringar och vidta de åtgärder som krävs för att kunna bedriva en fullt fungerande ordinarie gränskontroll vid yttre gräns under årets samtliga månader. Myndigheten gavs därutöver i uppdrag att fortsätta utveckla sin beredskap och förmåga att vid behov kunna bedriva en ändamålsenlig gränskontroll vid inre gräns. Uppdragen kvarstår i regleringsbrevet för för att säkerställa att de fullföljs. I regeringens beslut om att återinföra gränskontroll vid inre gräns har vi även i det nu gällande beslutet gett bestämmanderätten över var, hur, och i vilken omfattning gränskontrollen vid den inre gränsen ska bedrivas. Det är som är bäst lämpad att avgöra vilka åtgärder som krävs i det praktiska gränskontrollarbetet. Regeringen genomför en historisk satsning på och målet om 10 000 fler polisanställda ligger fast. I gränspolisverksamheten har man bara i beslutat om rekrytering av 100 nya medarbetare varav ett flertal redan påbörjat sin utbildning. Regeringen har således vidtagit en rad åtgärder för att skapa förutsättningar för gränspolisen att klara av sitt uppdrag att ha kontroll över våra gränser. Jag finner därför ingen anledning att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H712789 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:789 av (M) Kunskapen om afrikansk svinpest har frågat mig om vilka åtgärder jag kommer att vidta för att upplysa och öka kunskapen om afrikansk svinpest och dess risker. Afrikansk svinpest (ASF) har spridits inom EU och finns i flera länder i östra samt i . Smittan är också spridd i flera länder i . ASF utgör ett allvarligt hot mot EU:s jordbruk och bekämpningen av ASF är en högt prioriterad fråga som kräver globala åtgärder och samverkan. Det globala engagemanget visade sig tydligt vid den högnivåkonferens som anordnades av i , där man diskuterade framtidens grisköttsproduktion under hotet av ASF. Smittspridning kan ske via direktkontakt mellan djur, eller genom indirekt överföring via till exempel personer, transportbilar, redskap med mera. Smittan kan även spridas genom matavfall då viruset kan överleva under långa perioder i kylt eller fryst kött och i icke värmebehandlade fläskprodukter. Då smittspridning genom indirekt kontakt utgör en potentiell risk så är åtgärder för att öka medvetenhet om ASF och risker för smittspridning en mycket viktig åtgärd för att minska risken för introduktion av smitta till . Ökad medvetenhet är också en av de åtgärder som lyfter upp som viktigast i kampen för att kontrollera och förebygga sjukdomen. Inom EU finns redan pågående informationsinsatser och () har också genomfört ett antal olika kommunikationsinsatser till olika målgrupper såsom jägare, grishållare, allmänhet och turister för att belysa vikten av biosäkerhet och hur det går att undvika riskbeteenden. Regeringen gav i uppdrag att, tillsammans med och , bedöma och vid behov föreslå förebyggande åtgärder för att hindra introduktion och spridning av ASF till . Uppdraget redovisades och i rapporten finns förslag på olika typer av kommunikationsinsatser i syfte att öka medvetenheten om smittrisker, och som därmed kan minska risken för introduktion och smittspridning. Av rapporten framgår också att , som ansvarar för att leda och samordna det förebyggande och förberedande arbetet kopplat till ASF, har planerat att genomföra flera av de förbyggande informationsinsatserna . Regeringen analyserar nu rapporten avseende vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att hindra att ASF sprids till . Det förebyggande arbetet mot ASF kräver samverkan och insatser från många olika aktörer i samhället och regeringen har stort förtroende för att alla bidrar och arbetar aktivt med denna viktiga fråga.
frs · H712790 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:790 av (KD) Säpos möjligheter att övervaka meddelandetjänster har frågat justitie- och migrationsministern om Säpochefens uppgifter om att kommer att avstå från att ge brottsbekämpande myndigheter tillgång till information i meddelandeappar och sociala medier stämmer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har remitterat ett förslag till en ny lag om elektronisk kommunikation, som genomför EU:s direktiv om inrättande av en kodex för elektronisk kommunikation (kodexen). En nyhet i direktivet är att definitionen av elektroniska kommunikationstjänster utvidgas till att även omfatta bl.a. meddelandeappar och sociala medier. Kodexen reglerar emellertid inte frågan om lagring av information i brottsbekämpande syfte. Förutsättningarna för datalagring regleras av annan EU-rätt och praxis. Genom kodexen införs alltså ingen möjlighet för datalagring för meddelandeappar som aktivt skulle överväga att tacka nej till. Inom ramen för genomförandet av kodexen har det därför inte varit möjligt att utvidga lagringsskyldigheten till meddelandeappar och sociala medier. När det gäller förutsättningarna för datalagring kommer att avgöra fyra mål som rör vilket utrymme ger för detta. deltog aktivt i de fyra målen vid och argumenterade för att en mer omfattande datalagring bör kunna tillåtas under förutsättning att det kan ske utan oacceptabla inskränkningar i den personliga integriteten. fortsätter också sitt aktiva arbete på EU-nivån för att en framtida EU-rättsakt om datalagring för brottsbekämpande ändamål ska vara utformad så att den upprätthåller de brottsbekämpande myndigheternas förmåga att inhämta uppgifter i elektroniska kommunikationer. har i sitt svar på ovannämnda remiss uttryckt önskemål om att frågan om lagring och tillgång till information i meddelandeappar och sociala medier ska utredas. Regeringen har i remissen varit tydlig med att teknikutvecklingen och nya kommunikationsmönster kräver att lagstiftning anpassas för att brottsbekämpningen ska vara effektiv, och att det finns skäl att överväga förändringar på det här området. behöver vi föra en dialog med om detta.