ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111491 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1491 Felaktig information om överdödligheten på äldreboenden av (SD) till Socialminister (S) har tonat ned diskussionen om dödstalen på landets äldreboenden och menar att man inte ser någon uppseendeväckande överdödlighet under coronapandemin. Men enligt en kartläggning som SVT gjort visar att detta inte stämmer. Man har kartlagt överdödligheten under några av de mest intensiva coronaveckorna genom att jämföra med ett genomsnitt . Kartläggningen visar en överdödlighet på för äldreboenden i hela landet. Tittar man specifikt på Region , som har varit hårt drabbat under coronapandemin, är överdödligheten . När SVT går igenom egen statistik ser man en överdödlighet på som man har undersökt. Myndigheten bekräftar nu detta. har alltså först försökt tona ned överdödligheten för att ge sken av att verkligheten förhåller sig på annat sätt för att sedan, efter granskning, få erkänna att så inte är fallet. Att svenska myndigheter agerar på detta sätt skapar givetvis misstro bland medborgarna gentemot myndigheter. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att myndigheter inte ska föra ut felaktig information till medborgarna?
fr · H7111492 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1492 Marknadsföring av tobak på internet av (SD) till Statsrådet (S) ställde undertecknad en fråga (2019/20:319) till statsrådet om när det aviserade lagförslaget avseende marknadsföring av tobak på internet, som tillkännagivit till regeringen, kommer överlämnas till . En fråga (2019/20:838) ställdes även till socialminister om när utredningen som ska föregå lagförslaget skulle tillsättas. Bakgrunden är att avslog delar av regeringens förslag på nya marknadsföringsregler för tobak eftersom de bland annat stred mot i avseendet att göra skillnad på fysiska butiker och näthandel. var också tydlig med att det nu gällande regelverket inte ska tolkas på ett sådant sätt att strängare förutsättningar gäller för e-handeln än för fysiska butiker. Efter att lagen hade antagits skickade ut ett förslag på nya allmänna råd om marknadsföring av tobaksvaror på remiss. Förslaget innehöll i stort det lagförslag som regeringen lagt fram men som avslagits av . Efter massiv kritik från remissinstanserna återkallade sitt förslag. Utan att genomföra en ny remissrunda antog dock sina uppdaterade allmänna råd. I dessa ger alltjämt uttryck för en uppfattning som innebär striktare regler för e-handeln än för fysiska butiker, tvärtemot avsikt och trots tidigare kritik. Trots att alltså beslutade att de äldre marknadsföringsreglerna skulle fortsätta att tillämpas i denna del, med syftet att undvika en situation där vissa aktörer diskrimineras i förhållande till andra beroende på om försäljningen sker online eller i fysisk butik, agerar stick i stäv med vilja. Myndigheten driver ett tillsynsärende mot ett tobaksföretag med försäljning på internet och gör, tvärtemot vad beslutat, bedömningen att webbutiker inte ska definieras som försäljningsställen, vilket innebär att det undantag om kommersiella meddelanden som gäller för fysiska butiker inte kan appliceras på nätbutiker. Att väljer att fortsätta agera på detta sätt och driva ärendet vidare trots att det beslut som finns är tydligt och trots att nya lagförslag är på gång är anmärkningsvärt. Socialministern svarar på frågan att regeringen inte får styra enskilda myndigheter i deras tillsynsverksamhet. Det är dock min uppfattning att om en myndighet agerar i strid med det som beslutat behöver regeringen agera. Det är en grundläggande förutsättning att svenska myndigheter iakttar saklighet och opartiskhet i sin verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa genomförandet av beslut vad avser marknadsföring av tobaksvaror?
fr · H7111493 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1493 Extra medel vid slakterikontroll av (SD) till Statsrådet (S) Ett nytt avgiftssystem för kontroll vid slakt infördes . Det har lett till ett par negativa effekter. Fjäderfäbranschen har fått ökade omkostnader, och slakterier på mindre orter riskerar att missgynnas. Det sistnämnda kan förstärka kräftgången för jordbruket i mindre gynnade områden och därmed leda till en fortsatt minskad livsmedelsproduktion i . Coronakrisen har tydligt visat att vår beredskap inte är god. Egen livsmedelsproduktion är viktig för vår beredskap för andra oväntade kriser. arbetar nu med att effektivisera avgiftssystemet, och överväger en ny modell för avgifterna . I diskussioner med näringen om behov av extra medel innevarande år för att lindra effekterna av det nuvarande avgiftssystemet redan nu under pågående kris signalerade att sådana eventuellt kunde komma att tilldelas i en vårändringsbudget 2020. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer extra medel att tilldelas i en kommande ändringsbudget ?
fr · H7111494 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1494 WHO:s agerande under coronakrisen av (SD) till Utrikesminister (S) Uppgifter från () gör nu gällande att under smittans tidiga stadium inte bidrog med information till WHO. WHO gick ändå ut och lovordade officiellt för att därigenom försöka få uppgifter senare från regimen, rapporterar AP . Under hela januari berömde WHO offentligt för vad man kallade ett snabbt svar på det nya coronaviruset. WHO tackade upprepade gånger den kinesiska regimen för att "" ha delat den genetiska kartan över viruset och sa att landets arbete och engagemang för öppenhet var "mycket imponerande och handlingskraftigt". Men bakom kulisserna var det, enligt AP, helt annorlunda. Betydande fördröjningar från ledde till stor frustration bland WHO:s tjänstemän över att de inte fick den information de behövde för att bekämpa spridningen av det dödliga viruset. klagade man över att inte delade tillräckligt med data för att bedöma hur effektivt viruset sprids mellan människor eller vilken risk det medför för resten av världen. WHO:s tillvägagångssätt – oavsett om det fanns goda uppsåt att försöka få mer information från auktoritära regim genom lovordande – har inneburit stor skada för WHO och organisationens anseende. Bland annat har meddelat att de inte längre vill vara med och finansiera organisationen eftersom man upplevt att WHO samarbetat med för att dölja omfattningen av coronaviruskrisen. WHO har också återkommande vägrat släppa in i organisationen eller på möten genom att vika sig för den kinesiska diktaturens politiska agenda, detta trots att har mångårig erfarenhet och kompetens på sjukvårdsområdet och har visat på hur man effektivt kan bemöta pandemin. Utrikesministern har i svar på tidigare frågor kring deltagande i WHO svarat: ”Både och EU [har] ett intresse av att deltar i internationella organisationer. Det internationella arbetet mot coronaviruset är ett exempel på ett område där det är skäligt och önskvärt att deltar. EU, och därigenom , har genom ett uttalande från utrikestjänsten förklarat att vi vill finna praktiska lösningar för hur ska kunna inlemmas i WHO:s arbete.” (Svar på frågorna 2019/20:864, 876, 889 och 895.) Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta i internationella sammanhang för att åtgärder mot WHO:s agerande, som orsakat stor skada för organisationen, vidtas?
fr · H7111495 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1495 Nyckelbiotopsinventering i av (KD) till Statsrådet (S) När ett skogsområde utses till nyckelbiotop blir möjligheterna för markägaren att bruka marken obefintliga. Avverkat timmer kan inte säljas eftersom köpare då förlorar sin miljöcertifiering. De ekonomiska konsekvenserna för skötsamma markägare som genom god förvaltning skapat biologiska värden blir omfattande. Nyckelbiotopsinventeringen har på detta sätt verkat kontraproduktivt gentemot god skogsförvaltning. Två domar har också bekräftat den negativa effekt som nyckelbiotopsregistreringen innebär för markägaren. Domarna gav också stöd för möjligheten att överklaga besluten, något som inte var möjligt. Den andra domen från Förvaltningsrätten i framhåller också att registreringen utgör ett så pass omfattande ingrepp i äganderätten att handläggningen kräver stöd i lag och liknande. hade under nuvarande regerings försorg ett tioårigt uppdrag att göra en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper. Utifrån januariavtalet beslutades emellertid om att avsluta uppdraget. hade finansiering för uppdraget strukits i samband med att och budget röstats igenom i men återupptagits för en landsomfattande inventering. Trots att uppdraget avslutats förekommer nyckelbiotopsinventering, och i har ändå utverkat medel för omfattande inventering. När antalet nyregistrerade nyckelbiotoper minskade i riket, fördubblades antalet i kommun. En fastighetsägare i som köpte en fastighet där var skog hade avsikten att avverka för att finansiera köpet. I det läget gick och registrerade som nyckelbiotop. För fastighetsägaren sprack då kalkylen för lånet. Det har också uppmärksammats hur några av inventeringarna i gjordes i sällskap med en anställd på . Inventeringen har också gjorts utan dialog med de berörda. En nybliven änka såg sin försäljning av gården i få ett abrupt slut efter att via brev informerat om att de inventerat hennes marker och klassat som nyckelbiotop. Möjligheterna att sälja änkans fastighet gick om intet. I samband med att regeringen beslutade att avveckla den utökade nyckelbiotopsinventeringen hänvisades till en intention om att den svenska skogsnäringen ska vara hållbar och växande. Man hänvisade till januariöverenskommelsens tes att naturvården fortsättningsvis ska bygga på legitimitet hos de människor och verksamheter som berörs. Statsrådet själv underströk i medföljande pressmeddelande vikten av att värna den privata äganderätten och hur viktigt det därför var att avveckla den utökade nyckelbiotopsinventeringen. Den bristande rättssäkerhet och höga ambition och fart i nyckelbiotopsinventeringen som uppvisar i står i kontrast mot regeringens budskap. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka initativ avser statsrådet och regeringen att ta för att säkra januariöverenskommelsens intentioner att den utökade nyckelbiotopsinventeringen ska upphöra i hela landet?
fr · H7111496 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1496 Spel och kanaliseringsmål av (KD) till Statsrådet (S) fattade med bred majoritet beslut om en ny spelreglering, bland annat för att minska det illegala spelandet och få tryggare spelande med färre som riskerar att bli spelberoende. Om man har följt utvecklingen har man sett att det varit en omfattande marknadsföring från olika spelbolag. Även om marknadsföringen har minskat något sedan kritiken kan det bli mer riskfyllt när många ofrivilligt får stanna hemma och vill ha förströelse. Statsrådet har gjort samma bedömning och föreslår därför en begränsning av spelandet, detta utan att ställa förslaget under prövning. Eftersom evidens saknas för att problemspelandet ökat – det finns uppgifter om motsatsen – så måste frågan ställas om den nya regleringen riskerar att flytta spel från den reglerade marknaden till den illegala och göra att spelmarknaden hamnar längre ifrån kanaliseringsmålet på . Om kanaliseringen skulle minska blir ju i detta fall det bästa det godas fiende. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det nya förslaget till reglering av spelandet är i linje med kanaliseringsmålet som sattes upp när spellicenssystemet utformades?
fr · H7111497 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1497 på svarta listan av (M) till Infrastrukturminister (S) På Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet Easas lista över högriskflygplatser finner man Stockholmsflygplatserna. Detta är ett problem för de flyglinjer som fortfarande trafikerar och som vi vill ska trafikera . Anledningen är de höga dödstal till följd av coronaviruset som just uppvisar. Flygbranschen befinner sig i en mycket svår situation där flygbolag avskedar personal och helt försvinner. Flygplatser i lägger ned, och möjligheten att återskapa en modern, snabb och effektiv infrastruktur för flyget blir allt sämre på lång sikt. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur arbetar ministern och regeringen för att få bort Stockholmsflygplatserna från Easas svarta lista?
fr · H7111498 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1498 Aktivister som hotar jakten av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Återigen hotas den svenska viltvården genom våld och hot mot jägarkåren. till sätts två bilar i brand i skogen utanför i . I skogen befinner sig ett antal jägare. Hot och våld kan aldrig accepteras av samhället, och den aktivism som finns hos djurrättsgrupper och antijaktgrupperingar har inte minskat . Frågan har varit uppe i under flera tillfällen, och flera ministrar har uttryckt sin oro över den situation som råder, men det saknas konkreta förslag för att komma till rätta med den här typen av brottslighet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att verka för att regeringen ska återkomma till med förslag för att skydda jägare och djurhållare mot aktivistbrott?
fr · H7111499 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1499 Akut luftfartsråd av (M) till Infrastrukturminister (S) Svensk flygbransch är i kris. Statliga och privata bolag har förutom att permittera även tvingats avskeda stora delar av sin personal. Flygplatser runt om i , statliga som kommunala, går med ekonomiska underskott och riskerar nedläggning. har meddelat att de lägger ned, och har aviserat att de planerar att lägga ned . Detta sammantaget hotar flygets infrastruktur i på både kort och lång sikt. behöver en fungerande luftfart för att hela landet ska hålla ihop. Regeringen har redan beslutat om en del krisåtgärder, men de räcker inte enligt branschen. Transportföretagen har därför hemställt om ett extra luftfartsråd för att bland annat rädda jobb och företag. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Har ministern och regeringen för avsikt att kalla till ett extra luftfartsråd för branschen?
fr · H7111500 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1500 tillämpning i asylärenden av (MP) till Justitie- och migrationsminister (S) ratificerade den rättsligt bindande 1990 utan några reservationer, dock utan att på hemmaplan leva upp till bestämmelserna. Det har föranlett upprepad kritik från bland andra . Efter många års arbete har äntligen blivit svensk lag, vilket innebär ett förtydligande av att domstolar och rättsutövare ska beakta de rättigheter som följer av vid bedömningar som görs i beslutsprocesser i ärenden som rör barn. Tyvärr har det visat sig att inte anser att det gäller deras verksamhet. I har barnens bästa varit en återkommande fråga. I proposition 2005/06:170 poängteras att när ett barn riskerar att skiljas från en förälder ska sådana omständigheter tillmätas extra tyngd. I proposition 2009/10:137 står att läsa att beaktandet bör ske med utgångspunkt i de konsekvenser separationen befaras få för barnet och att barnets intresse av en sammanhållen familj i dessa fall bör ges större tyngd vid avvägningen mot att upprätthålla en reglerad invandring. Denna princip har också kommit till uttryck i UM 8458-18 från Förvaltningsrätten i – en dom som inte har överklagats av . Detta till trots fortsätter att utvisa personer med små barn som på grund av anknytning har rätt att få uppehållstillstånd i trots att den beräknade väntetiden för att få komma tillbaka är . Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern och regeringen vidta för att säkra att tillämpas även i asylärenden?
fr · H7111501 · 2020-06-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:1501 Regelverket för korttidspermitteringar av (KD) till Näringsminister (S) Stödet för korttidspermitteringar har varit ett viktigt verktyg för att mildra uppsägningar och värna företag i den djupa kris som drabbar svensk arbetsmarknad. Regelverket för stödet kräver dock att företagen ska ”ha uttömt tillgängliga åtgärder för att minska kostnaderna för arbetskraft”, vilket kan ske genom ”uppsägning av personal som inte är tillsvidareanställd och som inte bedöms vara verksamhetskritisk, t.ex. konsulter, inhyrd personal eller tillfälligt anställd personal”. Den ansvariga myndigheten kräver alltså besked från över 50 000 företag om huruvida de mitt i krisen har sparkat tillräckligt många medarbetare för att få del av stödet. Vid frågestund lyfte jag upp att många människor hade haft kvar sina jobb om inte regeringens politik gjort skillnad på anställda och anställda och tvingat fram uppsägningar. Jag frågade arbetsmarknadsminister varför regeringen inte ändrar regelverket. Ministern hänvisade då till ventilen för ”verksamhetskritisk personal” som finns i regelverket. Men faktum är att den ventilen inte räcker. Dels är det otydligt, även enligt själva, vem som egentligen omfattas av begreppet verksamhetskritisk, dels har krisen ett så dramatiskt förlopp att företag hellre tar det säkra före det osäkra och säger upp tillfällig personal för att försäkra sig om att kunna få stödet i stället för att vänta veckor eller kanske månader på att få ta del av det. Detta bidrar starkt till att det är människor med tillfälliga anställningar som drabbas hårt just . Jag ställer mig därför frågande till att ett statligt regelverk i den värsta ekonomiska krisen i modern tid aktivt driver ut människor med svagare ställning på arbetsmarknaden i arbetslöshet. Jag anser att regeringen måste ta sitt ansvar och stoppa den här utvecklingen. En stor del av skadan är redan skedd, men man måste snabbt föreslå en förändring av regelverket. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Kommer ministern och regeringen att ta initiativ till en ändring i regelverket för korttidspermitteringar för att undvika onödiga uppsägningar?
fr · H7111502 · 2020-06-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:1502 transparens av (SD) till Socialminister (S) har presskonferenser avlöst varandra, i kombination med att myndighetens representanter deltagit i åtskilliga intervjuer. I samband med detta har de haft en svårslagen möjlighet att nå ut med tydlig information till allmänheten. Även om den information som gått ut i många fall inte alls varit tydlig har det tveklöst tillhört det normala att vissa budskap återkommande har upprepats. Att myndigheten trots den unika möjligheten att nå ut med budskap i det tysta har ändrat rekommendationer på sin webbplats utan att gå ut med förändringarna har därför, med rätta, retat många av oss som noggrant följt deras pressträffar. Vad som är än värre är att myndigheten tycks verka för att minska insynen i sin verksamhet. Detta har man gjort genom att hemligstämpla mötesanteckningar, vilket gör att deras arbete kan granskas på samma sätt som . I ett meddelande till var detta tydligt då myndigheten skrev följande: ”Efter har inga minnesanteckningar expedierats och dessa minnesanteckningar har således inte blivit allmänna handlingar.” Vidare framgår det enligt , som hänvisar till läckta dokument, att ansvariga på myndigheten aktivt valt att ta beslut om att inte lämna ut några anteckningar . På så sätt går det att dölja diskrepansen mellan den bild som kommunicerats ut av myndighetspersoner och verkligheten. Vi ser med andra ord att man aktivt frångår offentlighetsprincipen, vilket kommer att försvåra en vital granskning. De höga dödstalen har som bekant också uppmärksammats internationellt, där man sedan start varit kritisk till att man inte agerat mot viruset i och därför bidragit till att en flagnande Sverigebild påverkats i en än mer negativ riktning. Att i rådande läge då försvåra transparensen som kan bidra till att nyansera de beslut som tagits kan inte ses som något annat än kontraproduktivt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka generella åtgärdervidtar ministern för att ska ha ett transparent arbetssättsom underlättar den efterkommande granskningen av myndighetens hantering avcovid-19-pandemin?
fr · H7111503 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1503 Ökande svensk ungdomsarbetslöshet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) En av tio personer som blev arbetslös i EU kom från – ett land som har klarat sig betydlig sämre än grannländerna och . I synnerhet bland svenska ungdomar har arbetslösheten stigit påtagligt. ökade arbetslösheten i EU-länderna till , visar färska siffror från . I antal personer motsvarar det närmare 400 000 nya arbetslösa på en månad. hade en ökning , vilket motsvarar 39 000 personer. Det är en betydligt större ökning än i grannländerna och , där andelen arbetslösa ligger på samma nivå respektive har minskat något. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att den svenska arbetslösheten och framför allt ungdomsarbetslösheten skall komma ned på en europeisk genomsnittsnivå?
fr · H7111504 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1504 agerande i av (M) till Utrikesminister (S) inskränkande åtgärder mot och dess unika status är ett hot både mot individers grundläggande fri- och rättigheter och mot idén om ”ett , två system”. Omvärlden har all anledning att reagera och agera. Risken är dessutom stor att detta handlar om att framflytta positionerna i regionen: – . I samband med att lämnade den forna kronkolonin upprättades en sinobrittisk gemensam överenskommelse. Det skedde då av det dåvarande EU-landet . genomfördes ett videomöte med EU:s utrikesministrar. Ett i sammanhanget ganska tandlöst uttalande hade tagits fram av EU:s höge representant för utrikes frågor . En majoritet i ställde sig bakom att skulle driva på för att EU skulle markera mot genom krav på någon form av sanktioner, något inte lyckades vinna stöd för. Att mer allmänt ge uttryck för ”oro” får nog ses som otillräckligt för att ska förstå att EU tydligt markerar att det inte är business as usual. Min fråga till utrikesminister : Hur avser ministern att gå vidare med att förmå EU att tydligt markera mot att agerandet mot inte är tolerabelt och att detta innebär att relationerna inte kan fortsätta som förut och som om inget har hänt?
fr · H7111505 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1505 Rätt till ensamåkning med färdtjänsten under coronapandemin av (V) till Infrastrukturminister (S) Under coronapandemin uppmanas vi att hålla avståndet och i möjligaste mån undvika kollektivtrafik. är ungefär 300 000 personer beroende av färdtjänst i . Färdtjänstresenärerna tillhör ofta en riskgrupp, inte minst funktionsnedsatta personer. Att få resa ensam med färdtjänsten under coronapandemin skulle avsevärt minska risken för smitta för dem som är i riskgrupp. Dessutom skulle ensamåkning som en effekt skapa extra mycket viktiga arbetstillfällen för den hårt utsatta taxibranschen. Dessvärre erbjuder inte alla kommuner och regioner möjlighet till ensamåkning i färdtjänsten. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att verka för riktlinjer för färdtjänsten om rätt till ensamåkning under coronapandemin?