ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111088 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1088 Nytt fängelse i av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) Åmåls kommun har den högsta öppna arbetslösheten i och den fjärde högsta i riket: . Därtill har Åmåls kommun den högsta ungdomsarbetslösheten av alla landets kommuner: . Därför arbetar för att få fram nya arbetsplatser som kan vara med och förändra situationen . En utredning visar att den långvarigt höga arbetslösheten i Åmåls kommun påverkar alla samhällssektorer, vilken även varit medialt uppmärksammad. En förändring måste ske för att vända den negativa utvecklingen. En enig kommunstyrelse har ställt sig bakom i Åmåls förslag att Åmåls kommun ska arbeta för att Kriminalvården placerar ett nytt fängelse i när man bygger ut kapaciteten. För oss som kristdemokrater är det viktigt att hela landet får möjlighet att utvecklas. Det är därför bra om nya statliga anläggningar placeras på ett sådant sätt att det underlättar för samhällsutvecklingen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern ser på möjligheten att placera ett nytt fängelse i för att på så sätt bidra till en minskad arbetslöshet samt förbättra förutsättningarna för det lokala och delregionala näringslivet?
fr · H8111089 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1089 Migrationspolitikens konsekvenser för pensionerna av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I sitt remissyttrande över betänkande konstaterar att den föreslagna migrationspolitiken kommer att påverka inbetalningarna till pensionssystemet och utgifter inom pensionsområdet. Man hänvisar sedan till sin egen rapport , som redan då konstaterade att nuvärdesnettokostnaden för pensionssystemet är per asylinvandrare. I praktiken betyder det att asylinvandrare som kommer hit inte arbetar och betalar tillräckligt i skatt för att kunna garantera sina egna framtida pensioner, än mindre stärka det framtida svenska pensionssystemet – snarare tvärtom enligt empirin. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför följande: Hur ställer sig ministern och regeringen till det faktum att migrationspolitiken håller på att erodera de svenska pensionerna, och vidtar ministern några åtgärder inom sitt ansvarsområde i regeringen?
fr · H8111090 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1090 Konsumentkreditlagen av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Bostadsköpen finansieras ofta via ett fast och rörligt bolån och återbetalas tillsammans med ränta efter en amorteringsplan. Vissa hushåll har dock möjligheten att förtidsinlösa lån och det måste – mot bakgrund av den privata skuldsättningen – anses positivt. Enligt konsumentkreditlagen kan man dock bli skyldig att betala en ränteskillnadsersättning till banken om lånet löses , på grund av bankens presumtiva ränteförlust. Den förutsättning som måste vara uppfylld för att konsumenten ska bli betalningsskyldig är att räntan vid inlösentillfället är lägre än avtalad ränta i det bundna lånet, det vill säga om räntorna har fallit sedan ingånget avtal. Man betalar alltså en riskpremie trots att bankens kreditrisk elimineras genom att lånet löses . Dessutom är reglerna asymmetriska: Om räntorna stigit och det är lönsamt för banken att ta emot ditt amorterade kapital för vidareutlåning mot en högre ränta kommer låntagaren inte att erhålla någon ersättning, som man blir betalningsskyldig om räntorna fallit. Mot denna bakgrund vill jag därför fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern ta några initiativ för att förändra det asymmetriska systemet med ränteskillnadsersättning i konsumentkreditlagen?
fr · H8111091 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1091 Förstärkt brandskydd för äldre av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) har fler än 500 personer dött i bränder. I TV4:s , , rapporterar man om att det finns en lucka i lagen som gör att det blir en diskussion om vem som bär ansvaret för individanpassat brandskydd för utsatta grupper och hur det ska utföras. En ganska självklar ansvarsfråga, kan tyckas, eftersom kommunerna är skyldiga att förebygga både sjukdomar och dödsfall bland våra äldre, men helt uppenbart finns det en otydlighet i lag och föreskrifter. är snart julen här, och vi vet alla vad det innebär med mysiga brasor och ljus och så vidare. Ingen ska behöva fira nästa jul utan sina nära och kära på grund av bränder. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka för att lagen ska bli tydlig när det gäller ansvarsfördelningen med att förebygga bränder i hemmen för utsatta grupper?
fr · H8111092 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1092 Brandskyddsåtgärder för äldre oavsett vilken kommun man bor i av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) I TV4-nyheterna rapporteras det om hur kommuner misslyckas med att vidta brandskyddsåtgärder för att förebygga bränder bland äldre. Trots att det har dött fler än 500 personer genom brand. Dessutom pekar forskaren vid på att prognosen kommer att bli värre med en alltmer åldrande befolkning. Brandskydd får inte hamna mellan stolarna. Kommuner måste vidta åtgärder för att rädda liv. Det här är en oerhört viktig fråga för att rädda liv. Det finns goda exempel på hur man kan och ska arbeta med dessa frågor, exempelvis i . Att arbeta strukturerat med dessa frågor, vilken kommun man än kommer till, borde vara en regel. Dödsbränder måste aktivt förebyggas, och kommunerna måste ta ansvar för det. Finns det ”luckor” eller en otydlighet om att förebyggande åtgärder ska vidtas och vem som bär ansvaret måste det omgående tydliggöras av regeringen. I synnerhet när en stor riskperiod närmar sig med i och med julen. En period då man gärna tänder ljus eller en brasa för att mysa. Ingen ska behöva fira nästa jul utan sina nära och kära på grund av dödsbränder som hade kunnat förebyggas genom individuellt brandskydd. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka för att det individuella brandskyddet för äldre ska stärkas upp och för att det ska bli tydligt i lagen vem som bär ansvaret för dessa åtgärder?
fr · H8111093 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1093 Stöd till krisande företag av (M) till Näringsminister (S) Svenska företag genomgår nu ett stålbad de aldrig hade kunnat förutse. Coronapandemin slår stenhårt mot näringslivet och arbetsmarknaden i stort. Särskilt hårt drabbade är dock vissa branscher och delar av vårt land såsom företag inom restaurang- och besöksnäringen, sällanköpshandeln i allmänhet och gränshandeln i synnerhet. Allra mest utsatta är mindre företag vars svåra situation regeringen antingen inte förstått eller tagit på tillräckligt stort allvar. Det tog hela enskilda näringsidkare ens kunde söka krisstöd, och är det många företagare som är förtvivlade över hur svårt och framför allt hur det tar att få utlovade krisstöd. Företag undertecknad haft kontakt med beskriver regeringens agerade som bedrägligt. Regeringen har hållit otaliga presskonferenser där man skickat budskapet till landets företagare om att stöd och hjälp kommer. Företagen tvingas dock senare konstatera att det dröjer innan stöden är på plats, att systemen är krångligt utformade och att handläggningstiderna är långa. När utbetalningarna dröjer halvårsvis känner företagen sig lurade och uppfattar att stöden rent av snarare stjälpt än hjälpt. har regeringen gett besked om att man förlänger möjligheterna till korttidspermittering liksom omsättningsstöd. I båda fallen är stödutbetalningar dock många månader bort. Förslaget om förlängt omsättningsstöd för augusti och fram är nu ute på remiss. Sedan ska regeringen färdigställa sitt förslag och överlämna det till för beredning och beslut. De hårt drabbade företagen kan i bästa fall räkna med pengar på kontot eller . När det gäller det nya korttidsstödet är situationen snarlik. Beslut väntas tas av , och sedan har generaldirektör uppgett att myndigheten behöver på sig innan det nya ansökningssystemet är på plats. Haveriet med dysfunktionella och sena krisstöd riskerar många svenska jobb och företag. För detta vilar ett tungt ansvar på regeringen i allmänhet och på näringsministern i synnerhet. Företag går under och livsdrömmar krossas när regeringens utlovade krisstöd närmast blir till hägringar för företag i akut kris. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att dels skyndsamt få de nya stöden på plats och dels korta de oacceptabelt långa handläggningstiderna så att drabbade företag kan få krisstöd ?
fr · H8111094 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1094 Ränteskillnadsersättningen i en internationell jämförelse av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det svenska systemet med ränteskillnadsersättning skapar en skev incitamentsstruktur, försämrad konkurrens och helt onödiga inlåsningseffekter. De som amorterar av sin skuld straffas genom en hög avgift och möter transaktionskostnader om man vill byta bostad eller bank. Ränteskillnadsersättningen utgör också en risk för den finansiella stabiliteten i ett land med hög skuldsättning bland hushållen. Studerar man motsvarande internationell lagstiftning finner man stöd för just detta synsätt. I och har låntagaren rätt att amortera av lånet , utan att betala ränteskillnadsersättning. I och ligger gränsen i stället på . I behöver man inte betala ränteskillnadsersättning förutsatt att lånet återbetalas i samband med en bostadsförsäljning. I finns en regel om att ränteskillnadsersättningen får motsvara högst av det kvarvarande lånebeloppet. I har man krav på att låntagaren ska förvarna i förväg vid förtida inlösen. I är reglerna symmetriska, vilket betyder att låntagaren har motsvarande rätt att få kompensation av banken ifall räntan stigit. Slutsatsen är därför att det svenska systemet avviker från den internationella standarden på såväl nordisk som europeisk och global nivå. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur kommer det sig att regeringen drar en diametralt motsatt slutsats mot resten av omvärlden och upprätthåller amorteringshinder inom ramen för systemet för ränteskillnadsersättning?
fr · H8111095 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1095 Lärdomar från av (M) till Socialminister (S) har precis () överlämnat sitt första delbetänkande – Äldreomsorgen under pandemin. Kommissionen konstaterar att strategin att skydda de äldre har misslyckats. har fler än 7 000 människor avlidit med covid-19 i , och nästan nio av tio som avlidit har varit eller äldre. Som orsaker till att strategin har misslyckats lyfter kommissionen fram att äldreomsorgen dras med strukturella brister och att beslut om åtgärder för äldreomsorgen var sena och otillräckliga, och kommissionen är glasklar med att ansvaret för detta allvarliga misslyckande vilar tungt på regeringen, ty regeringsformen är klar – regeringen styr riket. En konkret exempel där kommissionen riktar kritik mot regeringen rör besöksförbudet på särskilda boenden. Kommissionen anför i sitt betänkande att det nationella förbudet borde ha kommit tidigare. Regeringen agerade helt enkelt för långsamt. Sedan Coronakommissionen presenterade sitt betänkande har socialministern lagt mycket tid och kraft på att försvara regeringens saktfärdighet i frågan om ett nationellt besöksförbud. Det gör mig bekymrad. För att bristerna inom äldreomsorgen ska kunna åtgärdas och för att begångna misstag inte ska upprepas behöver vi alla lära av granskning och regeringen ta till sig av kommissionens tydliga och konstruktiva kritik. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta till sig av tydliga kritik i syfte att förbättra den svenska coronastrategin och förhindra nya misstag?
fr · H8111096 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1096 Rovdjursbeståndets påverkan på fäbodbruk av (SD) till Statsrådet (S) Fäbodbruket har historiskt sett spelat en viktig roll när det gäller djurhållning, livsmedel och försörjning. Det är därtill ett immateriellt kulturarv värt att vårda och bevara, inte minst av respekt för tidigare generationers arbete. Rovdjursbeståndet har alltid påverkat fäbodbruket på olika sätt, och ett ökat rovdjurstryck riskerar i förlängningen att utrota hela branschen. Exempelvis kor, getter och får riskerar att stressas, skadas och dödas. När rovdjuren ökar på fäbodbrukets bekostnad riskerar många andra utrotningshotade arter att gå förlorade. Den biologiska mångfalden i våra fäbodmiljöer är viktig för vår natur och kultur. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att minska rovdjurbeståndets påverkan på fäbodbruket i ?
fr · H8111097 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1097 De nationella provens betydelse för undervisningen av (M) till Utbildningsminister (S) har beslutat att ställa in samtliga nationella prov , med undantag för proven för elever i årskurs 3. Detta meddelade utbildningsministern . Vi har kunnat höra och läsa i medierna att anledningen är att elever och skolpersonal ska kunna fokusera på undervisningen . Detta väcker frågor kring hur utbildningsministern ser på de nationella provens betydelse för elevernas undervisning. Min fråga till utbildningsminister är därför: Hur ser ministern på betydelsen av de nationella proven, och avser ministern att på något sätt förändra eller avskaffa dessa framgent?
fr · H8111098 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1098 Laddinfrastruktur för vätgasfordon av (SD) till Infrastrukturminister (S) På en skriftlig fråga rörande de skattemässiga styrmedlen för inrikes transporter, i förhållande till de uppsatta utsläppsmålen, svarar finansminister att regeringen i budgetpropositionen avsatt medel för vätgasproduktion genom Industriklivet. Vi vet från kontinenten att vätgas i allt större utsträckning används som drivmedel för såväl tåg som lastbilar, bussar och personbilar. Detta utöver att också fungera som energikälla vid vissa tyngre industrier. har däremot inte kommit så långt i frågan om vätgasens användande. Regeringen har tillkännagivit att man nu avser att satsa stort på utbyggnaden av såväl elvägar som laddinfrastruktur för batteridrivna fordon. På vätgassidan å andra sidan finns det i endast fyra tankstationer för vätgas. Två ligger i de kommuner som kommit längst i landet när det gäller användning av bränsleceller, nämligen och . I finns till och med världens första station som kan leverera grön vätgas från el producerad lokalt med hjälp av sol och vatten. Det finns mycket som talar för vätgasens framtid som drivmedel i . Fordon som drivs med bränsleceller har en lång räckvidd, även i vårt kalla nordiska klimat. De är miljövänliga och släpper endast ut vattenånga som avgaser, och vi har tillgång till fossilfri energi för produktion av vätgas. Nackdelarna är att inköpspriset för vätgasdrivna fordon är högt, samt nämnda brist på laddinfrastruktur. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att på motsvarande sätt som för batteridrivna fordon möta en ökad produktion av vätgas med en utbyggnad av laddinfrastrukturen för vätgasfordon?
fr · H8111099 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1099 Järnvägsutbyggnaden mellan och av (M) till Infrastrukturminister (S) beslutade den dåvarande alliansregeringen att börja bygga ny järnväg för traditionella snabbtåg mellan och , med byggstart . Det gällde den viktiga sträckan –, med en station på . Pengar för bygget avsattes i budgeten 2014. Med denna nya delsträcka skulle den sämsta delen av spåren mellan de två städerna bytas mot en helt ny järnväg. Restiden mellan de två städerna skulle kortas ordentligt, och det skulle underlätta den regionala pendlingen. skulle två största städer få direkt tågförbindelse till flygplats. Hade Alliansen fortsatt styra hade bygget denna järnvägssträcka alltså redan varit igång, och skulle man ha kunnat använda den, till stor nytta för både arbetsmarknaden och miljön. Men tyvärr blev det inte så. Efter regeringsskiftet ändrades allt. Först gick det när inget alls hände. 2017 drog sedan regeringen tillbaka det tidigare beslutet och de pengar alliansregeringen satt av. Därefter återförde man pengarna – och kallade det för en satsning. Då sattes byggstarten till 2023. talas om en byggstart –2027, men ingen vet å andra sidan längre vad som ska byggas – höghastighetståg eller räls för vanliga snabbtåg. tvingades börja om från början igen, med en ny förstudie och nya samråd. utreds nu ett antal olika tänkbara dragningar av den nya järnvägen, vilket lägger en våt filt över stora delar av , och kommuner eftersom ingen vågar bygga bostäder inom de aktuella områdena. Det talas till och med om att kan kräva stopp för nya byggnadslov under framåt. Flera av de sträckor som utreds passerar rakt igenom byar och samhällen på ett helt orimligt och respektlöst sätt, eftersom det kommer att tvinga väldigt många människor från deras hem och kosta massor i inlösen av bostäder. Oklarheten kring om det som avser att bygga är vanlig traditionell järnväg för snabbtåg, eller höghastighetståg som kräver betydligt bredare järnvägskorridorer, bidrar till att onödigt stora markområden kan spärras för annan verksamhet i väntan på beslut. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Vilken typ av järnväg har regeringen beslutat ska byggas mellan och – är det en traditionell järnväg för snabbtåg, eller är det en järnväg för höghastighetståg?
fr · H8111100 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1100 för fonder av (SD) till Statsrådet (MP) Regelverket för fonder bygger till största delen på EU:s Ucitsdirektiv, vars huvudsyfte är att skapa ett jämlikt regelverk i hela EU för att stärka konkurrensen och säkra ett effektivt skydd för investerarna. Jämfört med de likviditetskrav som ställs på amerikanska fonder är dock kraven i relativt svaga. Den amerikanska tillsynsmyndigheten för värdepappershandel (SEC) har ett likviditetskrav med ett tak () för hur stor andel av fondens innehav som får bestå av illikvida tillgångar. Den övre gränsen är till för att minska risken för ett uttagsstopp likt det vi såg på den svenska fondmarknaden . En undersökning (MSCI 2019) visade att europeiska Ucitsfonder i flera fall överskred likviditetskravet, som deras amerikanska motsvarigheter begränsas av. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet och regeringen att ta några initiativ på EU-nivå för en översyn av och/eller införa ett krav på att likviditetsrisken i form av att andelen illikvida tillgångar uttryckligen och öppet ska anges i fondfaktablad?
fr · H8111101 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1101 Den svenska kreditmarknaden av (SD) till Statsrådet (MP) Ungefär som pandemin kulminerade frös den svenska kreditmarknaden, och företagsobligationsfonder tvingades tillfälligt att stänga för uttag. Orsaken stavades bristfällig likviditet och transparens. Riskerna på obligationsmarknaden hade underskattats, och i förlängningen skulle en dåligt fungerande kreditmarknad även utgöra en risk för den finansiella stabiliteten eftersom företagen i högre grad blir beroende av bankfinansiering – bankfinansiering som redan är företagens huvudsakliga finansieringskälla, i en banksektor som i relation till bnp är bland de största i världen. Senast kreditmarknaden upplevde utbredda uttagsstopp var i samband med brexit (2016) och finanskrisen (2008). () har varnat för och påtalat dessa risker och sagt att man vill se reformer för en förbättrad likviditet på kreditmarknaden. Min fråga till statsrådet är därför följande: Vilka åtgärder tänker statsrådet och regeringen vidta för att förbättra den svenska företagsobligationsmarknadens funktionssätt och transparens?
fr · H8111102 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1102 Skatteproblem för Öresundspendlare under pandemin av (C) till Finansminister (S) Öresundspendlare riskerar att drabbas hårt av de dansk-svenska skattereglerna om de arbetar hemifrån under coronakrisen. Det kan bli tal om i extra skatt för . kan det bli lika illa om pandemin fortsätter. Många pendlare väljer att fortsätta ta tåget över , trots avrådan på grund av smittrisken, för att klara privatekonomin. Enligt det dansk-svenska måste pendlare arbeta i arbetslandet för att beskattas där. Men under coronakrisen har många rekommenderats eller blivit tvungna att arbeta hemifrån under långa perioder, vilket innebär att de måste betala skatt i båda länderna – inte , men för olika perioder . Något undantag under pandemin blir det inte, enligt ministern och hennes danska motsvarighet. Att är nedprioriterad av regeringen är ingen ny information. Men att pendlare över tvingas pendla och bryta mot covid-19-rekommendationerna för att statsrådet inte vill lösa en teknikalitet i samarbete med danska sidan är mycket anmärkningsvärt. En anpassning av eller ett undantag under pandemin hade räckt för att lösa problemen. Men ministern vägrar ta tag i frågan. Inget intresse har visats från ministern. Trots påstötningar från Nordiska gränshinderrådet, pendlarföreningar och . Osäkerheten om vad som gäller är stor liksom svårigheten att veta hur man ska göra rätt för att inte få straffskatt. Jag vill därför fråga finansminister : När tänker ministern agera för att säkra att pendlare i inte tvingas bryta mot pandemirekommendationerna för att undvika skatteproblem?
fr · H8111103 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1103 Utvecklingen i och av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) avgav kulturminister svar på fråga 2019/20:2095, Stora idrottsevenemang i diktaturer, av undertecknad. ”har frågat mig om regeringen på något sätt har inlett eller initierat ett analysarbete av hur omvärlden kan komma att agera gentemot respektive när det gäller och för att på så sätt ge stöd till relevanta idrottsorganisationer ifall frågor om åtgärder uppstår samt ifall det kan leda till ekonomiska bakslag.” Slutsatsen löd: ”Regeringen har inte inlett eller initierat ett sådant specifikt analysarbete och ser inte heller någon omedelbar anledning därtill. Jag ser inte heller någon anledning att företa ett sådant arbete om den internationella idrottsrörelsen väljer att flytta värdskap för arrangemang eller mästerskap.” har debatten om i intensifierats. Från ett antal länder ges nu uttryck för stark tveksamhet att på det här sättet skänka legitimitet till regimen i och i ljuset av de övergrepp och det våld som grasserar i landet riktat mot de stora massor av medborgare som ger uttryck för sin önskan om frihet, demokrati och anständighet. Jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Har ministern för avsikt att ompröva sin hållning att inte inleda eller initiera något analysarbete med anledning av att exempelvis enligt plan ska arrangeras i ?
fr · H8111104 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1104 Höjt försörjningskrav vid arbetskraftsinvandring av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I en granskning riktade stark kritik mot regeringens insatser mot arbetskraftsexploatering. Den övergripande kritiken kan sammanfattas i att befintligt regelverk inte ger ett bra skydd mot exploatering och att regeringen inte har gett myndigheterna mandat eller tydliga uppdrag för att motverka arbetskraftsexploatering. Granskningsrapporten pekar också på enskilda sakfrågor som ökar risken eller som innebär exploatering. En av dessa är att utländska personer riskerar att drabbas av till exempel oskäligt låg lön. Bland annat för att minska risken för exploatering vill att försörjningskravet vid arbetskraftsinvandring höjs till en nivå som motsvarar heltid, enligt lägstanivå för kollektivavtal eller branschpraxis. har regeringen inte kommit med några förslag på en höjning av försörjningskravet för arbetskraftsinvandring. punkt nummer 21 står att ”dagens regler för arbetskraftsinvandring ska värnas”. pekar granskning mot att försörjningskravet bör höjas, inte minst för att ge arbetskraftsinvandrare ett bättre skydd. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Avser ministern att ta några initiativ för att höja försörjningskravet för arbetskraftsinvandrare?