frs · H812381 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:381 av (S) Skydd för hotade på arbetsplatsen har frågat inrikesministern vad han anser kan göras för att ytterligare stärka skyddet för dem som hotas på sin arbetsplats och om han avser att ta några initiativ i frågan. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är helt oacceptabelt att de som har till uppgift att hjälpa och skydda andra i samhället utsätts för våld, hot eller trakasserier. Det är i förlängningen ett angrepp på det demokratiska samhället. Skyddet för dessa grupper måste vara ändamålsenligt och starkt. Mycket riktigt trädde det nya brottet sabotage mot blåljusverksamhet i kraft . Det straffbelägger att angripa eller på annat sätt störa polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet. Den som gör sig skyldig till det här brottet kan få upp till livstids fängelse. Detta är en mycket tydlig signal från samhällets sida om att dessa funktioner inte får angripas. Därtill gav regeringen en utredare i uppdrag att ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. I uppdraget ingår också att analysera behovet och lämpligheten av en lagändring som innebär att brottet våld eller hot mot tjänsteman delas upp och att straffskalan för våld mot tjänsteman skärps. Utredaren ska redovisa sina slutsatser . Regeringen har vidare vidtagit flera lagstiftningsåtgärder som innebär ett generellt sett skärpt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier. Bland annat har straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott skärpts och skyddet för den personliga integriteten har stärkts och moderniserats, till exempel genom att det straffbara området för olaga hot har utvidgats. Vid myndighetsutövning är utgångspunkten att den enskilde ska veta vem som fattar besluten. Det handlar om transparens. Men för att skydda anställda från repressalier kan vissa uppgifter om offentligt anställda skyddas. Utgångspunkten är t.ex. att sekretess gäller för anställdas bostadsadresser och privata telefonnummer. Hos vissa myndigheter, där personalen särskilt kan riskera att utsättas för t.ex. hot eller våld, kan även personnummer och födelsedatum skyddas. Det gäller t.ex. för anställda hos , , , och socialnämnderna. Hotade och förföljda personer kan också under vissa förhållanden få sina uppgifter skyddade i folkbokföringen. Härutöver har regeringen vidtagit ett antal åtgärder som stärker skyddet för offentligt anställda, inte minst inom och Kriminalvården. Offentliganställda har i stor utsträckning tjänstekort. Regeringen har beslutat om förordningsändringar som bl.a. innebär att de vanligast förekommande tjänstekorten inte längre behöver innehålla uppgift om innehavarens fullständiga namn eller personnummer. Ändringarna, som trädde i kraft , ska minska utsattheten för offentliganställda genom att begränsa tillgången till deras personuppgifter. I en lagrådsremiss som regeringen beslutade om föreslås en ny lag om säkerhetskontroll på frivårdskontor. Säkerhetskontroll ska få genomföras om det behövs för att begränsa risken för att det begås brott som innebär allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom. Syftet med en säkerhetskontroll är att upptäcka vapen och andra farliga föremål. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Regeringen har vidare tillsett att arbetsmiljöarbetet intensifierats i . Till exempel sker nu partsgemensamma prioriteringar av vilka fysiska skyddsåtgärder som ska vidtas och har avsatt för dessa åtgärder. Jag följer utvecklingen på området noggrant och är beredd att överväga fler åtgärder om det bedöms vara nödvändigt.