ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811757 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:757 Barns tillgång till stöd och hjälp via av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Vi får aldrig sluta sträva efter att täta skyddsnäten runt våra barn och unga. Vi måste ha en gemensam nollvision mot att barn faller mellan stolarna, glöms bort och göms. Tyvärr är dagens socialtjänsts tillgänglighet inte alls anpassad efter behoven. Vi måste säkerställa en tillgänglighet , alla tider i alla delar av landet. Som det ser ut håller man oftast bara öppet –16 på vardagar medan den ordinarie verksamheten är stängd och samt med minskning av personal (utom socialjouren, som har begränsade resurser). Vid dessa tider sker det mesta eländet och behovet av stöd och insatser ökar. Det råder också oacceptabla skillnader mellan kommunerna i . Socialtjänstlagen är inte lika för alla. Det duger inte. Alla vuxna som möter barn och unga i utsatta situationer måste ha förmåga att fullt ut förstå att barn som växer upp med bristande föräldraskap inte alltid vill, vågar eller klarar av att uttrycka sitt behov av hjälp. Ett exempel på en period då håller stängt är julen. Detta är en högtid när de flesta barn ser fram emot julefrid med gran, julklappar och mys med familjen. vet vi att detta är då många barn far illa och i stället för glädje och förväntningar har en klump i magen av oro och rädsla. finns möjlighet att via 114 14 komma i kontakt med socialjour, men enligt SOS Alarm fungerar inte detta överallt runt om i landet eftersom alla kommuner inte alltid har tillgängliga resurser. Det är dessutom svårt för ett barn att genom polisens telefonnummer traggla sig genom olika tonval för att komma fram till . Det är heller inte optimalt eftersom socialjouren är till för de mest akuta ärendena och kanske inte rådgivning eller stödinriktade insatser. , Barnens rätt i samhället, som är en av ledande barnrättsorganisationer, har jourtelefon för barn men inte dygnet runt . har heller inte de befogenheter eller tillgång till resurser som har. Därför uppfyller de inte de behov som kan komma att uppstå vid kontakt med utsatta barn. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ämnar ministern verka så att barn och unga får tillgång till stöd och rådgivning via dygnet runt på ett enkelt sätt, oavsett vilken kommun man än bor i?
fr · H811758 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:758 Avvecklande av elområden i av (M) till Statsrådet (S) Prisskillnaden på el är just nu rekordstor mellan södra och norra . kostade en megawattimme enligt uppgift i elprisområde 1–2, medan boende i elprisområde 3–4 betalade hela . hade priset justerats något och då var skillnaden : elområde 1–2: Visst kan man bortse från dessa skillnader genom att säga att de är temporära, men tyvärr är de regelbundet återkommande. Dessutom kvarstår skillnaden i elpris mellan norr och söder i olika omfattning. Kunderna i söder betalar åtskilligt mer för sin el än vad deras vänner i norr gör. Elförsörjningen från norr till söder fungerar dåligt, och de stora förlorarna på detta är kunderna i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Ämnar statsrådet vidta några konkreta åtgärder i syfte att säkerställa ett mer enhetligt elpris i hela ?
fr · H811759 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:759 Risker med vindkraften av (M) till Statsrådet (S) Ett vindkraftverk har kollapsat norr om . Hela tornet gav enligt medierna vika och kraschade i marken. Detta är skrämmande eftersom vindkraften räknats som relativt ofarlig, och därmed finns ingen krisberedskap för detta. Vindkraftsparken där detta hände är en byggarbetsplats, och kraftverken var tänkta att sättas i drift . Som tur var fanns ingen i närheten när kraschen inträffade och ingen blev skadad. Det som däremot kräver eftertanke är att höga vindstyrkor kan innebära en ökad risk för vindkraftverk som havererar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att detta oväntade haveri föranleder någon typ av lagändring vad avser regler för vindkraftverk, risker och arbetsmiljö?
fr · H811760 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:760 Sjukvårdspersonals skyldighet att orosanmäla av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Julen närmar sig i en svår tid då vi också befinner oss mitt uppe i en pandemi som i sig medför negativa konsekvenser med ökning av missbruk, psykisk ohälsa, våld i nära relation etcetera. Julen är en högtid särskilt för barnen. Tyvärr är det inte alla barn som får fridfulla och glädjande jular. För barn som inte har det bra hemma är inte bara jullovet utan också andra högtider och lov från skola och barnomsorg ofta en plåga. Skolan, fritidsaktiviteterna och barnomsorgen tar ledigt. Det gör däremot inte missbruket, våldet i nära relationer, den psykiska ohälsan och stressen. För en halv miljon barn är jul, påsk, midsommar, sommarlov etcetera troligtvis de värsta perioderna när mamma, pappa eller andra vuxna brister i sitt vuxenansvar. Det är också perioder då sjukvården får se denna baksida. Därför är det oerhört viktigt att personal inom sjukvården ställer rätt fråga när de träffar på den krassa verkligheten. finns exempelvis statistik på hur många som kommer i kontakt med sjukvården på grund av våld i nära relation. Det går också att ta fram statistik på hur många av dessa människor som har hemmavarande barn. Skulle man jämföra dessa siffror med hur många orosanmälningar som inkommit till från sjukvården i samband med händelsen skulle vi med största sannolikhet se ett stort mörkertal av barn som har förbisetts. är det nämligen godtyckligt huruvida sjukvården ställer frågan om det finns hemmavarande barn och, om det blir konstaterat att det finns det, att det följs upp med en orosanmälan till . Lagen är tydlig för personal som arbetar inom bland annat sjukvården att man är skyldig, enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (SoL 14:1), att anmäla till om man misstänker eller får kännedom om att ett barn far illa. Skyldigheten att anmäla är personlig och kan inte överlåtas. Tröskeln för anmälan ska vara låg. Man behöver inte ha bevis eller själv utreda barnets situation. Problemet är att om personal inom sjukvården inte vet om att det finns hemmavarande barn har de heller ingen skyldighet att göra en anmälan. Därför faller många barn mellan stolarna och blir osynliga. Det är en självklarhet att sjukvården mer aktivt måste lyfta på stenarna, så att mörkertalet för barn som far illa eller blir brottsoffer minskar. Så fort det kommer in en patient som exempelvis blivit utsatt för våld i nära relation eller misshandel, har ett missbruk, kommer in för rattfylla, psykisk ohälsa, suicid etcetera måste vårdpersonal uppmanas att ställa en fråga om det finns hemmavarande barn eller ta reda på om det går att få fram via journalen. Om det finns barn med i bilden ska en orosanmälan upprättas enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ämnar ministern verka så att all sjukvårdspersonal vid särskilda fall frågar patienter om det finns hemmavarande barn och, om det är så, verkställer en orosanmälan till ?
fr · H811761 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:761 Skydd för riskgrupper vid värmeböljor av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Alla kan påverkas av värmeböljor men som äldre, kroniskt sjuk eller med en funktionsnedsättning är man extra utsatt. Äldre människor är känsligare då förmågan att känna törst och hunger och att reglera kroppstemperaturen försämras med åldern. Värmen gör dessutom att de ytliga blodkärlen vidgas så att man svettas mer och därmed förlorar mer vätska. Får man inte i sig tillräckligt med vätska blir blodet mer koncentrerat och trögflytande och då ökar även risken för blodpropp. För hjärtsjuka människor ökar också risken för hjärtsvikt i hög värme. Detta är två exempel på riskgrupper vid svår värme. Vissa kommuner, exempelvis och , har köpt in och hyr portabla aggregat för luftkonditionering där det inte finns fasta anläggningar för luftkonditionering. Tillsammans med andra råd vid svår värme ger detta ett ökat skydd för våra äldre och svårt sjuka. ska vara ett land där alla som har behov av ett särskilt boende eller särskilt stöd i sitt hem har rätt till ett likvärdigt, effektivt och gott skydd vid värmeböljor. Frågan är i allra högsta grad relevant då åtgärder och direktiv skiljer sig åt kommuner emellan. MSB bör ges ett bemyndigande att meddela föreskrifter om skydd vid värmeböljor i behovsprövade vård- och omsorgsboenden. Bemyndigandet avser att omfatta boende i byggnader som används för verksamhet enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ämnar ministern verka för att skydda våra äldre och sjuka vid värmeböljor, på ett likvärdigt sätt, inom landets behovsprövade särskilda boenden?
fr · H811762 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:762 Fler civilanställda inom polisen av (M) till Statsrådet (S) i inland har cirka 35 000 invånare på en landyta lika stor som , med ett antal större eller mindre kommuner. är den största kommunen med cirka 12 400 invånare. Avstånden är stora och många delar av södra är glesbefolkade. Brottsligheten ökar, och då polistätheten är låg uppmuntras kriminalitet då det är lätt att undkomma. Bemanningen av poliser i södra är precis så att man fyller de tjänster som finns, men det finns inga vikarier att tillgå och det gör hela verksamheten väldigt sårbar, speciellt under denna pandemi. Alla polisdistrikt i södra saknar civilanställda som kan underlätta polisverksamheten så att de poliser som finns kan arbeta ute på fältet, patrullera och vara verksamma ute i samhället för att förebygga brott. De civilanställda söker sig till kusten och till de större städerna. Om fler civilanställda kommer in i verksamheten innebär det att utbildade poliser inte behöver bemanna receptionen på en polisstation i en mindre inlandskommun. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att öka antalet civilanställda i glesbygdsområden?
fr · H811763 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:763 Arbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Socialdemokraternas viktigaste vallöfte i valet var att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. 27 av 28 EU-länder använde högkonjunkturen för att minska arbetslösheten, men inte . Här försämrades situationen kraftigt jämfört med andra nationer. är den EU-medlemsstat där arbetslösheten ökat mest , och även nu under den pågående krisen sticker ut i oroväckande riktning. uppgick arbetslösheten till enligt arbetskraftsundersökningen () och antalet arbetslösa till 430 400 personer. Det är en ökning jämfört med samma månad föregående år och motsvarar omkring 100 800 fler arbetslösa. I säsongsrensade och utjämnade siffror låg arbetslösheten på . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta i närtid för att sänka arbetslösheten?
fr · H811764 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:764 Microcatering av (M) till Socialminister (S) restaurangbransch sliter hårt under coronapandemin. Både i och nationellt sysselsätter branschen många. För ungdomar och unga vuxna är restaurangbranschen ofta den första kontakten med arbetsmarknaden. gäller det att vara nytänkande för att kunna behålla både personal och företag framgent, vilket flera kommuner har visat prov på. Kommuner som bland annat , och har tagit beslut om mikrocatering i kommunerna. Det möjliggör för kunder som beställer mat att också kunna beställa alkoholhaltiga drycker i slutet sällskap. Enligt en artikel i från vill regeringen öppna för en lagändring som skulle ge länsstyrelserna mer makt att säga nej till kommuner som vill ha mer generösa regler för krogar som levererar hem alkohol i samband med matleveranser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Kommer ministern att möjliggöra för kommunerna att ge restaurangerna tillstånd för microcatering som en möjlighet för branschens överlevnad?
fr · H811765 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:765 Idrottsgymnasier av (M) till Utbildningsminister (S) Regeringen föreslår att det bara ska finnas en typ av gymnasieutbildning i kombination med sin elitidrott, som ska vara riksrekryterande. Det skulle innebära att väldigt många utbildningar som bedrivs inom ramen för NIU och inte kan fortsätta. Ungefär hälften av alla idrottsplatser skulle försvinna i om regeringens förslag går igenom. Det här skulle medföra stora problem för bland annat , , och och slå undan fötterna för eleverna, där de flesta av idrottseleverna går på NIU och . Om regeringens motivation till halveringen består i kvalitetsbrist är det rimligare att ta tag i den frågan än att halvera antalet platser, som regeringen nu vill göra. Styr upp regelverket och tillsynen i stället, och ställ krav på kvalitet på utbildningen. Få platser innebär en större selektering och en högre stress bland ungdomarna i tidig ålder. Att leta idrottstalanger måste få ta sin tid. Alla kan inte glänsa i tidig ålder – då kanske man inte blir långsiktigt hållbar – och det är ju något vi eftersträvar att man ska bli. Konsekvenserna inom idrottsrörelsen kan bli förödande om antalet platser minskar. Likaså för , som är framstående inom flera idrotter. Blir regeringens förslag verklighet drabbar det lagidrotter som hockey, innebandy och fotboll som finns i . Vi kommer att gå miste om tränare/ledare, utövare samt möjligheten att hitta nya talanger. Idrott ger bättre inlärningsförmåga, och många slutar sin utbildning med både bra betyg och bra meriter i sin idrott. Det vore ju bättre om fler, inte färre, kunde kombinera sin elitidrott med sin skolgång, då det ger bättre folkhälsa och bra skolresultat. SCB:s Undersökning av levnadsförhållanden () visar att av ungdomarna i åldern 12–idrottade i förening eller klubb 2017–2018. hade cirka 882 000 personer som hade ledaruppdrag, domaruppdrag eller annat uppdrag i en förening, enligt RF/SCB. Idrotten engagerar och spelar en stor roll i det svenska samhället. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att möjliggöra att antalet idrottsplatser i ska bibehållas och vara av god kvalitet?
fr · H811766 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:766 för och restauranger av (M) till Näringsminister (S) Coronapandemin slår mot hela näringslivet men några drabbas hårdare än andra när de politiskt hindras utföra sin verksamhet. Det är viktigt att minska smittspridningen men det är också viktigt att vi har företag med anställda när pandemin är över och ska återstartas. Hotell- och restaurangbranschen i går redan på knäna efter en vår, sommar och höst utan de intäkter som verksamheterna behöver för att klara sig. varnar de för att ”krigskassorna är slut” och att det inte längre finns några marginaler för att betala hyror, löner och leverantörsfakturor när gästerna uteblir. Julbordssäsongen är heller inget att se fram emot med en ökad smittspridning i länet. När alkoholservering förbjudits och krogarna ska stänga tidigare så ser det mörkt ut för många företagare i regionen. Det går heller inte att planera en verksamhet från vecka till vecka när rekommendationer och regler ändras med kort varsel. Det finns nu stor risk för konkurser och en stor arbetslöshet i ett redan hårt drabbat län. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur avser ministern att hjälpa hotell- och restaurangbranschen att komma på fötterna ekonomisk igen?
fr · H811767 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:767 Pausade trängselskatter under pandemin av (M) till Finansminister (S) påtalar vikten av att hålla avstånd och undvika trängsel i kollektivtrafiken. Det gör att många använder bilen för att slippa trängseln i kollektivtrafiken och hålla nere smittspridningen. Men dessa bilister som tar ansvar för att minska smittspridningen tvingas då betala trängselavgifter, vilket är helt orimligt. Trängselavgifterna borde därför omgående pausas under pandemin för att inte försvåra och fördyra för dem som i dessa tider väljer bilen före trängseln i kollektivtrafiken. Regeringen borde därför uppmuntra fler att ta bilen och pausa trängselskatterna. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att göra något för att hjälpa till att minska smittspridningen och trängseln i kollektivtrafiken och därför pausa trängselavgifterna under denna allvarliga pandemi?
fr · H811768 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:768 Tillgången på munskydd vid eventuellt ändrade restriktioner av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Både och har krävt att statsminister ska redogöra för varför inte rekommenderar sina medborgare att bära munskydd för att minska spridningen av covid-19. WHO är helt entydig i sin rekommendation, och de flesta länder använder rekommendationen. Regeringen måste kunna samla ihop alla de olika kunskaper som finns och vara tydlig, i synnerhet på platser där det finns risk för trängsel, exempelvis kollektivtrafiken. Under covid-19-krisen har kommuners kapacitet gällande skyddsutrustning ställts på sin spets. Skillnaden mellan kommunernas beredskapslager av skyddsutrustning varierar stort. Kommunernas lagerhållning av skyddsutrustning som ska användas till bland annat vård- och omsorgspersonal skiljer sig också tidsmässigt åt, från beredskap . finns inga nationella riktlinjer för hur stora kommunernas lager av skyddsutrustning bör vara utifrån olika krisscenarier, ej heller vilket slags utrustning som ska finnas eller hur länge den ska räcka. Var man än bor i ska man som kommuninvånare och sjukvårds- och omsorgspersonal kunna känna sig trygg med att ens kommun har goda förutsättningar att klara av en krissituation. Som kommunledning ska man känna sig trygg med att det finns tydliga nationella riktlinjer att följa vid olika krisscenarier. Den svenska strategin sticker ut, och en stor fråga är hur rekommendationen kring munskydd kommer att utvecklas under pandemin. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ämnar ministern verka för att säkerställa tillgången på munskydd för alla medborgare om restriktionerna skulle ändras och går på samma linje som WHO rekommenderar?
fr · H811769 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:769 Behovet av fler parkeringsplatser under pandemin av (M) till Infrastrukturminister (S) Fler tar bilen till jobbet och till sina ärenden under pandemin, vilket är bra eftersom det minskar smittspridningen. När bilismen nu ökar så måste också samhället lösa det mest primära för att göra det möjligt att åka bil i stället för att åka med kollektivtrafiken. Regeringen borde se över hur man med tillfälliga regelförändringar tillfälligt kan utöka antalet parkeringsplatser i syfte att underlätta för bilismen i denna svåra pandemi. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta något initiativ för att tillfälligt försöka se över regelverk och få fram fler parkeringsmöjligheter under pandemin så att fler kan ta bilen och därmed hjälpa till att minska smittspridningen i kollektivtrafiken?
fr · H811770 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:770 Avslagsmotiveringar i hbtqi-asylärenden av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) RFSL har just släppt en gedigen rättsutredning om , migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens prövning av sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. I rapporten framkommer det att myndigheten inte har tillräcklig kunskap om könsidentitet och att rättsprocessen vid asylprövning inte är helt rättssäker. Prövningen sker i många fall utifrån egna värderingar eller antaganden. Rättsprocessen måste vara korrekt och tydlig även för hbtqi-personer. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att kontrollera att asylprövning för hbtqi-personer hos sker på ett rättssäkert sätt?
fr · H811771 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:771 Personlig integritet inom skolan för personer med funktionsvariation av Kopparklint (M) till Utbildningsminister (S) krävs det särskilda skäl för att få ha assistans i skola och daglig verksamhet. Om kravet på ”särskilda skäl”, som väldigt få anses uppfylla, tas bort skulle det innebära en helt annan möjlighet att ta till sig kunskaperna i skolan samt skapa arbetsmöjligheter efter skolan. Samt kanske det viktigaste: bevara den personliga integriteten. Elever som har behov av assistans får ofta en resurs eller elevassistent som inte alltid är kopplad till eleven utan till hela klassen. Ifall elevassistenten är sjuk försöker skolan tillsätta en vikarie, men får man klara sig utan. Elever som har behov av assistans har det och inte bara och eftermiddag/kväll. En assistent kan räknas som elevens ”glasögon” eller ”förlängda arm”, som bör finnas till hands . När man har personlig assistans är det ofta en liten grupp som känner den assistansberättigade väl. Blir någon sjuk kan man hoppa in för varandra utan att kravet ställs på föräldrar att ta ledigt från sitt jobb när personal fattas i skolan. Det är av stor vikt att man har en assistent som kan hjälpa till med kommunikation för att man ska kunna ta till sig kunskaper som skolan lär ut. Men lika viktigt är att assistenten finns till med kommunikationshjälp på raster och under luncher för att man ska kunna ta till sig de sociala bitarna och lärdomarna man får i skolan. Inte minst när det gäller den mer intima omsorgen. Många behöver fysisk hjälp med toalettbesök och med att få i sig mat och dryck på ett tryggt sätt, och här är det oerhört viktigt att det inte är främmande människor eller nya människor som assisterar. Många elever med funktionsnedsättning har egna sätt att kommunicera, och det krävs ofta att den som assisterar har ingående kunskaper om eleven för att kunna tolka på ett korrekt sätt. Detta är en kunskap som de personliga assistenterna har men som elevassistenterna oftast saknar. Utan en tolk i skolan är det omöjligt att lära sig eller delta i undervisning, lek och sociala koder. krävs det särskilda skäl för att få ha assistans i skolan. Definitionen av ”särskilda skäl”, som väldigt få anses uppfylla, behöver utvidgas så att det kan omfatta fler personer med funktionsvariation, i syfte att: Skapa större möjlighet att ta till sig kunskaperna i skolan. Skapa arbetsmöjligheter efter skolan. Bevara den personliga integriteten. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Hur ämnar ministern verka för att den personliga integriteten i större utsträckning ska bevaras inom skolan för personer med funktionsvariation?
fr · H811772 · 2020-11-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:772 Åtgärder för att göra till en attraktiv flyghub av (M) till Näringsminister (S) är en avlägsen destination långt upp i norra , och för att gods- och passagerarflyg ska slippa flyga med fördyrande och klimatpåverkande mellanlandningar krävs att är en attraktiv flygplats. har tillbaka tappat viktiga flygdestinationer i , vilket påverkar det lokala näringslivet i och runt negativt, då näringslivet behöver snabba och enkla transporter. Strategiska direktlinjer är även en viktig komponent för industrins reservdelstransporter. Tar transporterna minskar lönsamheten, och viktiga industrier lämnar landet. Som delägare i SAS och som ägare av Swedavia är det viktigt att regeringen utvecklar och profilerar som attraktivaste flygplats. Jag vill därför fråga näringsminister : Hur avser ministern att arbeta för att göra till en attraktiv flygplats som lockar fler flygdestinationer?