ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811237 · 2020-10-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:237 Skattebefriade elbussar av (V) till Finansminister (S) undantas i eldrivna kollektivfordon såsom tåg, tunnelbana och spårvagn från energiskatt. Elektrifierade bussar omfattas däremot inte av denna skattebefrielse. Möjligheterna för regeringen att låta elbussar omfattas av samma befrielse från energiskatt som elfordon på räls finns redan i energiskattedirektivet (2003/96/EG). har bekräftat detta och godkänner att medlemsstater inför skattebefrielse för elbussar. Trots detta har regeringen inte agerat för att skattebefria elbussar utan hävdar att elbussar redan stöds genom den så kallade elbusspremien. Det är en välkommen satsning, men vill påminna om att den dels är tidsbegränsad (till 2023), dels är ett stöd endast för inköp av bussar, inte för driften. På samma sätt som annan eldriven kollektivtrafik på räls är undantagen energibeskattning anser vi att även elbussarna ska vara det. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att ta initiativ till att elbussar kan befrias från energiskatt?
fr · H811238 · 2020-10-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:238 Kemikalieskatten av (SD) till Finansminister (S) Kemikalieskatten infördes som en punktskatt med syftet att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga flamskyddsmedel. I samma budgetproposition gjorde också regeringen bedömningen att skattens utformning bör ses över och uppdateras med jämna mellanrum, och från har det även riktats ett tillkännagivande om att genomföra en sådan utvärdering. Varningssignaler har även hörts från branschen, och det är högst oklart huruvida skatten har haft någon effekt alls. I stället slår kemikalieskatten mot svenska handlare, och hundratals jobb har gått förlorade utan att ge de skatteintäkter som utlovats. Trots detta valde regeringen att höja skatten ytterligare, och genom januariöverenskommelsen finns även tankar om att bredda denna skatt ytterligare från elektronik till att även omfatta kläder och skor. besvarade finansministern en skriftlig fråga (2019/20:21) från undertecknad om skattens effektivitet. Finansministern framhöll då bland annat följande: ”En av regeringens prioriteringar i miljöpolitiken är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö, med särskild fokus på barn och unga. Detta var ett av skälen till att kemikalieskatten infördes. För att öka kemikalieskattens styreffekt och ytterligare driva utvecklingen mot en giftfri hemmiljö höjdes skattenivåerna .” har den befintliga kemikalieskatten utvärderats av och Kemikalieinspektionen. Resultaten är nedslående för regeringen då man inte kunnat fastställa att förekomsten av klor, brom och fosfor i flamskyddsmedel har minskat i människors hemmiljö till följd av skatten . De kemiska analyserna av varor i utvalda varugrupper visar inte några på signifikanta förändringar gällande förekomsten av de kemiska ämnen som skatten syftar till att minska. Den administrativa bördan för de skattskyldiga upplevs av många företag som betungande, och skatten bedöms sammantaget inte vara kostnadseffektivt utformad då det inte är de kemiska ämnena som beskattas utan skatten i stället beräknas med utgångspunkt i varans vikt. Med anledning av det vill jag fråga finansministern : Är ministern och regeringen beredda att ompröva kemikalieskatten då den uppenbarligen inte styr mot en giftfri hemmiljö?
fr · H811239 · 2020-10-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:239 Valet i av (V) till Utrikesminister (S) hålls det en folkomröstning i ; då röstar folket i om huruvida de vill ha en ny konstitution. Att få en ny konstitution är något som folkrörelserna kämpat för – dels via det sociala upproret, dels via de olika folkrörelsernas arbete. De sociala rörelserna kämpar för att få en konstitution som är demokratisk och antikolonial, där naturresurserna skyddas och där respekten för de mänskliga rätterna framhålls. Att få till en transparent folkomröstning i ett läge där president anklagas för brott mot de mänskliga rättigheterna, där det finns över 2 500 politiska fångar och där de ansvariga för brott som begåtts under det sociala upproret fortfarande inte dömts är av yttersta vikt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Har fått en begäran om att skicka valobservatörer, och har säkerhetsställt att valet bevakas av internationella observatörer?
fr · H811240 · 2020-10-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:240 Skattebefrielse för grödebaserade biodrivmedel av (KD) till Finansminister (S) Grödebaserade biooljor, med ursprung från till exempel restprodukter från livsmedelsindustrin, används främst i fjärrvärmebranschen som spets- och reservbränsle under de kallaste vinterdagarna. De grödebaserade biooljorna är av regeringen planerade att beläggas med energi- och koldioxidskatt från . Den föreslagna energi- och koldioxidskatten finns också med i budgetpropositionen. Skatten motiveras med att det statsstödsgodkännande som har av löper ut detta år. ställde jag en skriftlig fråga till finansministern där jag efterfrågade i vilken utsträckning regeringen har försökt att förlänga ett godkännande från om fortsatt skattebefrielse för biooljor. Finansministern meddelade att förutsättningar för en förlängning saknas. kom emellertid beskedet från kommissionen att motsvarande skattebefrielse för grödebaserade biodrivmedel förlängs . Därmed utgår motivet för regeringens borttagande av skattebefrielse. Att häva skattebefrielsen riskerar att förstöra marknadsförutsättningarna för de grödebaserade biooljorna för uppvärmning, något regeringen själv erkänner leder till ökad användning av fossila bränslen. Enligt regeringens beräkningar riskerar den ökade användningen av fossila bränslen att leda till ökade utsläpp motsvarande koldioxid . Regeringen uppger sig ha försökt få kommissionen att förändra sin syn på biobränslen som framställts av livsmedels- och fodergrödor så att statligt stöd till dessa biobränslen ska kunna tillåtas. har vi alltså fått ett positivt besked för hela 2021. Om inte regeringen agerar efter detta utan inför energi- och koldioxidskatt för grödebaserade biooljor har jag svårt att uppfatta det annat än att regeringen med sitt handlande undergräver den position man uppger sig driva gentemot . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att ta något initiativ för att dra tillbaka förslaget om att beskatta de grödebaserade biooljorna för uppvärmning och ansöka om förlängd skattebefrielse för dessa hos ?
fr · H811242 · 2020-10-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:242 Konsumentskyddet vid kirurgiska skönhetsbehandlingar av (SD) till Statsrådet (S) skickade regeringen förslaget om ny lag för estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar på remiss till Lagrådet. Förslaget innehåller många bra delar som kommer att öka skyddet för den enskildes liv och hälsa vid kirurgiska ingrepp och injektionsbehandlingar. Regeringens förslag innehåller dock inga konsumentpolitiska åtgärder i syfte att klargöra vad som händer om någon vill reklamera ett ingrepp eller en behandling. I förslaget ingår att när estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar utförs ska patientskadelagen gälla. Den lagen avser dock enbart skador som uppkommit i samband med hälso- och sjukvård. Precis som remissinstansen framhåller så är det ett problem att i de fall då resultatet av en estetisk behandling inte blir det förväntade kan detta inte anses vara en ersättningsgill skada enligt patientskadelagen. Därför är denna del av förslaget alltför kategorisk och kan missförstås. Här behövs större tydlighet och bättre konsumentskydd. Detta är av vikt eftersom det förekommer ett stort antal rapporter från kunder som är missnöjda med de i många fall permanenta ingreppen i sina kroppar. Reklamation av ett implantat som placerats i kroppen och som inte hållit måttet är i de flesta fall okomplicerat. Att reklamera ett ingrepp är desto svårare. Av den anledningen behövs tydligare riktlinjer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att stärka konsumentskyddet vid kirurgiska ingrepp och injektioner?
fr · H811243 · 2020-10-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:243 Kommunernas hantering av barnärenden av (SD) till Socialminister (S) rapporterades att Inspektionen för vård och omsorg () riktar skarp kritik mot i fallet Lilla Hjärtat. Det är aktuellt med ett vitesföreläggande. Bakgrunden är att den nästan flickan kallad Lilla Hjärtat tragiskt hittades död i de biologiska föräldrarnas hem . hade föräldrarna begärt att den tvångsvård som gällt av flickan skulle upphöra, vilket den gjorde våren då hon flyttade hem. Tvångsvård av flickan beslutades redan efter födseln på grund av problematik hos de biologiska föräldrarna. Orosanmälningar inkom till under flickans sista tid i livet. Trots detta bedömde socialnämnden att barnet inte behövde skydd. Vid läsning av IVO:s granskning framgår att Lilla Hjärtats död kunde ha undvikits om kommunen följt de lagar och regler som redan finns. lägger fram att den lex Sarah-utredning som socialnämnden gjorde efter flickans död inte var tillräcklig, att flickan inte fått nödvändigt skydd eller stöd samt att ansvar inte tagits kring hemflytten. Dessutom framfördes att orosanmälningarna inte hanterats korrekt och att den generella handläggningen av barnärenden brister. En utredning pågår på riksnivå för att se över hur principen om barnets bästa kan stärkas i samband med bedömning av om tvångsvård enligt LVU ska upphöra. har fått i uppdrag att genomföra kunskapshöjande insatser inom familjehemsvården om adoption som alternativ för barn som placeras i tidig ålder. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att de lagar och regler som redan finns kring omhändertagande av barn också efterlevs av kommunerna?
fr · H811244 · 2020-10-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:244 Folkrättsbrott mot och Republiken av (SD) till Utrikesminister (S) De strider som har hållit på mellan och med allierade jihadister och (samt Republiken ) har sorgligt nog eskalerat till ett fullskaligt krig. Att de båda diktaturerna och är att anse som förövare bör det inte finnas något tvivel om, men trots detta tycks den knappt göra någonting mer än att be båda parter att lägga ned sina vapen – som om de gemensamt bar skulden för det fruktansvärda som sker. Det är inte så. Armenierna som ligger i underläge slåss för sin överlevnad, och många befarar att angriparna avser slutföra det avskyvärda folkmord som inleddes mot armenier 1915. Det vi ser just nu är de allvarligaste och mest dödliga striderna sedan kriget –1994. Vi ser hur den azerbajdzjanska militären, understödd av med allierade jihadister, har inlett massiva attacker trots att man förhållandevis slutit en vapenvila (som bröt ). Förövarna har fortsatt med ett intensivt bombande av bland annat civila mål och har dessutom intagit flera byar. Vidare ser vi tecken i sociala medier på vad som vittnar om omfattande krigsbrott begångna av angriparna: kallblodiga avrättningar av armeniska krigsfångar och till och med avhuggna huvuden. Att de demokratiskt sinnade armenierna svarar med att behandla azerbajdzjanska och turkiska krigsfångar på sjukhus säger allt om vad det här handlar om. Utrikesministern har i en återkoppling på frågor från bland annat undertecknad och (SD) hänvisat till uttalanden hon gjort om att parterna i konflikten ska sluta strida. Våra frågor, det vill säga om ministern kunde tänka sig vissa specifika åtgärder eller om hon ansåg att EU:s pinsamt svaga uttalanden räcker, svarade hon inte på. Det är i sig talande för att regeringen fullkomligt saknar förståelse för vad som sker. Inte minst mot bakgrund av att regeringen säger sig driva en påstådd demokratioffensiv i utrikespolitiken kan man inte annat än undra vad man egentligen gör på då två odemokratiska skurkstater angriper ett fredligt, demokratiskt land. Vidare kan man fråga sig hur man tänker när man uppmanar offret som slåss för sin överlevnad att lägga ifrån sig vapnen. Vi är alla medvetna om att regeringen, trots ett tillkännagivande från , tragiskt nog fortfarande inte har erkänt seyfo, folkmordet . Att regeringen är feg och inte kan erkänna en dyster historisk verklighet är i sig beklämmande, men att samma regering inte vidtar några åtgärder när man ser vad som kan komma att bli en fullkomlig massaker är en skandal. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern att det finns en tydlig förövare i och i denna konflikt, och kan vi förvänta oss tuffare åtgärder mot dessa, alternativt annat stöd till eller Republiken ?
fr · H811245 · 2020-10-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:245 Säkerheten vid till följd av Twitterattacken av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) uppmärksammades det i medier att flera av hade blivit hackade. De berörda kontona släcktes ned när detta uppdagades. har, tillsammans med flera privata och offentliga institutioner och myndigheter, ett särskilt krisberedskapsuppdrag. På Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) kan man läsa att ”arbetet med krisberedskap och civilt försvar handlar om att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera kriser och krig”. Av den anledningen är det extra viktigt att säkerställa att ingen otillbörlig kommer åt exempelvis känslig information för att sprida felaktig information som kan göra skada – inte bara skada för befolkningen utan även för att inte skada förtroendet för myndigheten (i det här fallet ). Det är oroväckande att Radios Twitterkonton blev hackade med tanke på deras uppdrag. Det ska inte få hända. Vid det här tillfället kunde budskapet tolkas som inget annat än spam. Men nästa gång kanske budskapet är mer subtilt skrivet och inte ett lika genomskinligt spam. Vid nästa krissituation, om ett konto är hackat, kan människor komma till skada till följd av felaktig utgiven information från en institution som man i första hand ska förlita sig på till följd av dess krisberedskapsuppdrag. I en alltmer digitaliserad värld blir vi också alltmer sårbara mot hackare och opålitlig infrastruktur. Det är därför av särskild vikt att säkerheten inte prioriteras bort och att rutiner kring detta inte heller glöms bort på grund av oaktsamhet. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser på att flera av blev hackade, och vad avser hon att göra för att säkerställa att institutioner och myndigheter med ett krisberedskapsuppdrag inte attackeras och sprider ut felaktiga uppgifter eller spam?
fr · H811246 · 2020-10-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:246 En humanare bedömning för riskgrupper av (SD) till Statsrådet (S) Utifrån ett tillkännagivande från har regeringen tagit fram en förebyggande sjukpenning som kan ansökas av personer som tillhör en riskgrupp och som måste avstå från arbete för att undvika smitta av covid-19. Det har dock framkommit flera exempel på personer som inte blivit beviljade ersättning på grund av att det i vissa fall har krävts att man ska ha två diagnoser. Det har exempelvis inneburit att en person med en komplicerad medfödd hjärtsjukdom inte har bedömts tillhöra en riskgrupp och därmed kunna få ersättning eftersom personen inte har diabetes. Regeringen avsatte 5,3 miljarder för reformen, och räknade med ca 100 000 ansökningar men det har endast inkommit ca 3 000 ansökningar. Så någon oro för ett överutnyttjande eller för att överskrida budgeten borde inte behöva finnas. Ändå har bedömningarna varit snäva och cirka hälften har fått avslag. Det är positivt att regeringen har förbättrat kriterierna så att kronisk lungsjukdom med väsentligt nedsatt lungkapacitet räknas som en riskgrupp utan att det behövs ytterligare en diagnos. Vi anser dock att det borde finnas utrymme för att fler diagnoser räcker som ensam diagnos vid exempelvis allvarliga hjärtsjukdomar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att agera för att lätta upp det strikta regelverket kring att det ska krävas två av vissa diagnoser, så att de som tillhör riskgrupper och behöver skyddas från smitta inte behöver drabbas av ett avslag i ansökan om ersättning?
fr · H811247 · 2020-10-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:247 Utebliven ersättning till riskgrupper av (SD) till Statsrådet (S) gav regeringen besked om att ge personer i vissa riskgrupper rätt att ansöka om förebyggande sjukpenning. Detta för att personer i riskgrupperna ska undvika att smittas av covid-19. Ersättningen skulle ligga på per dag och lämnas i . Den tillfälliga förordningsändringen trädde i kraft och gällde fram till . gick regeringen ut med ett besked om att det ska fattats beslut om att förlänga rätten till förebyggande sjukpenning, förebyggande föräldrapenning till barn som varit allvarligt sjuka och viss smittbärarpenning till vissa anhöriga till riskgrupper. Det beslutades även om ett förtydligande vad gäller kronisk lungsjukdom som riskgrupp och en viss utvidgning av stödet till anhöriga. Dock lade regeringen in en brasklapp om att en förlängning av förmånstiden från 90 behövde ett beslut från . är dock ett sådant beslut ännu inte på plats, vilket drabbar dem som behöver en fortsatt ersättning. När regeringen meddelar folket om att rätten till ersättning ska förlängas uppfattas det givetvis som att alla redan berättigade personer i riskgrupp skulle kunna ansöka om fortsatt ersättning. Att de som redan haft ersättningen kanske inte skulle kunna få ansöka om förlängning var otydligt kommunicerat från regeringen, vilket sätter folk i en orimlig situation. Hela syftet med en förlängning torde väl vara att även fortsatt kunna skydda personer i riskgrupp så länge som pandemin pågår och inte bara förlänga ansökningstiden för dem som inte redan fått ersättning. I praktiken innebär nuvarande situation att de som haft ersättning riskerar att behöva återgå i arbete och således utsätta sig för smittorisk, vilket i sin tur kan innebära allvarliga konsekvenser för hälsotillståndet vid ett insjuknande. Detta på grund av att regeringen inte agerat tillräckligt skyndsamt. För är det en självklarhet att personer i riskgrupp ska kunna få sin ersättning förlängd till och med oavsett om det redan betalats ut eller inte. Detta blir annars ett slag i luften och ett sätt att lura de mest utsatta under pandemin. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att skyndsamt agera så att alla i riskgrupp som har rätt till ersättning också får det utbetalt fram oavsett om det redan betalats ut eller inte?
fr · H811248 · 2020-10-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:248 Onödiga dödsfall bland äldre av (SD) till Socialminister (S) ”Hälso- och sjukvård ska ges på lika villkor i . Alla, oavsett ålder, har samma rätt till en individuell medicinsk bedömning. Om en viss behandling bedöms medicinskt lämplig ska personen också få den”. Detta är egna ord om att även gamla i ska ges samma rätt till vård på lika villkor och enligt en individuell bedömning. Trots det har bland annat både personal och anhöriga bevittnat att beslut om palliativ vård har tagits via telefonen utan att läkare ens träffat den äldre, eller via ett generellt beslut. Palliativ vård är detsamma som vård i livets slutskede och innebär att ingen livsuppehållande vård ges den äldre. Besluten har i dessa fall alltså inte alls fattats enligt den individuella bedömning som alla människor har rätt till. Besluten har heller inte alls baserats på hälsotillståndet hos var och en. Ett hundratal anhöriga har anmält den bristande vården till (Inspektionen för vård och omsorg); de menar att de inte förstod vad palliativ vård innebar. Beslutet om att sätta in vård i livets slutskede ska tas i samförstånd med anhöriga, vilket också verkar ha brustit. ökar samhällssmittan på nytt och än har inte granskningarna av hur äldreomsorgen hanterat covid-19 hunnit komma med sina första delrapporter. Dock är det givetvis angeläget att misstag och eventuellt konstaterade felbedömningar om palliativ vård som skett under pandemins första stora utbrott inte återupprepas under en andra våg. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att omgående säkerställa att även äldre personer får en individuell medicinsk bedömning och rätt till livsuppehållande vård?
fr · H811249 · 2020-10-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:249 En enklare och tryggare process kring skyddsjakt på varg av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Förra vinterns inventeringar visade att det fanns ungefär 365 vargar i . har det fötts ett stort antal valpar. Stammen just nu torde därför ha passerat 400 vargar. Av dessa medges endast jakt på 24 vargar. beslutade fyra län i att medge licensjakt på sammanlagt 24 vargar 2021. De län som får jaga är , , och . har det rapporterats om flertalet vargattacker mot fårbesättningar i exempelvis , och . Hot mot och trakasserier av både tjänstemän inom länsstyrelserna och jaktledare när det gäller skyddsjakt på varg förekommer och är ett problem. bestämde att vi ska ha minst 170–270 vargar i för att uppfylla EU-direktivets krav om gynnsam bevarandestatus. Intervallet byggde på den vetenskapliga analysen av minsta livskraftiga population, 100 vargar, som låtit forskarna ta fram. EU:s art- och habitatdirektivet ställer högre krav än så, och därför landade på ett högre intervall. Mindre än såg nuvarande regering till att via uppdrag till höja miniminivån till 300 vargar. ligger alltså miniminivån högre än minsta livskraftiga nivå. Trots att beslutade att koncentrationen av varg i mitt hemlän skulle minska finns det lika många vargrevir som när beslutet togs. Att beslut inte omsätts i praktisk förvaltning hotar tilltron till politikens förmåga att hantera komplexa och kontroversiella frågor, som den om vargen. För alla de människor som känner oro för sina barn eller för sina tamdjur är den stora vargstammen ett stort problem. Så också för jägarna vars hundar riskerar att dödas av varg. Det är också svårt att få skyddsjakt. Länsstyrelserna hänvisar i sina avslag till närmare tumregler. Inte ens när tamdjur dödas eller vargar uppträder oskyggt i bebyggelse beviljas skyddsjakt. Mot bakgrund av att några få mellansvenska län fortfarande får bära hela ansvaret för vargstammen måste regeringen uppdra åt att utgå från det har beslutat. Trygghet för människor ska alltid sättas i första rummet, och under rådande omständigheter med en mer förtätande vargpopulation i landet ska referensvärdet snarare ligga i det nedre spannet om 170 individer, som är en bra bit över den minsta livskraftiga vargpopulationen. måste regeringen uppdra åt att se över kriterierna för skyddsjakt så att de anpassas till dagens vargstam och noggrant väger in behov och problembild. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka för att dagens kriterier för skyddsjakt blir en både enklare och tryggare process?