ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111166 · 2020-12-30 00:00:00 — Fråga 2020/21:1166 rättigheter av (SD) till Statsrådet (MP) Regeringen aviserade att den avser att inrätta ett rättigheter. Institutet föreslås föregås av en bred parlamentarisk utredning. I pressmeddelandet hävdar regeringen att ”mänskliga rättigheter allt oftare ifrågasätts” samt att ”för att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter behövs en sammanhållen struktur för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna.” Eftersom myndigheten kommer att bekostas av det allmänna måste den utgå ifrån en tydlig problembeskrivning. Jag vill därför fråga statsrådet : Kan statsrådet ge ett konkret exempel på att mänskliga rättigheter ”ifrågasatts” i , och varför och på vilket sätt lyckas regeringen inte säkerställa fullvärdig respekt för internationella åtaganden ?
fr · H811799 · 2020-12-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:799 Reglerna om expropriation av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Svenska markägares rättigheter till egen mark ska vara starka. Det finns flera aspekter kring äganderätten, varav en rör frågan om påtvingad försäljning. Det förekommer fall där markägare tvingas sälja mark till staten till underpris, sett till de bud som markägare erhållit från andra potentiella köpare. Ett exempel är ett fall där en markägare tvingades sälja mark till för ett pris som låg flera under det pris markägaren erbjudits av annan köpare. Det lägre priset motiverades med att marken var flaggad som riksintresse. exproprierar mark där ersättningen baseras på det användningsområde som råder. I aktuellt fall var det fråga om jordbruksmark. Enligt rapporteringen gäller även att markägaren skrivit på kontraktet frivilligt då denne inte ansåg sig ha någon chans att som enskild person vinna en rättslig tvist mot en statlig myndighet och riskera en betydande rättegångskostnad efter en förväntad rättslig förlust. I vilken utsträckning är det rimligt att staten avtvingar invånare deras mark utan en skälig marknadsmässig kompensation? Det är positivt att en utredning pågår och angeläget att frågan hanteras skyndsamt. Centralt är att äganderätten måste stärkas. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser regeringen att se över reglerna om expropriation i syfte att förbättra markägares rättigheter?
fr · H811800 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:800 Regeringens strategi för fossilfria tunga transporter av (SD) till Infrastrukturminister (S) har två av världens mest framstående tillverkare av tunga lastbilar, och båda har en tydlig strategi för en framtida fossilfri transportmarknad. Båda tillverkarna kan erbjuda sina kunder olika lösningar för miljövänligare transporter, och de är inne i en stark utveckling av elektriska fordon. Att vi behöver ställa om vårt samhälle och kanske främst våra transporter är det väl ingen som tvivlar på , men då krävs också tydliga riktlinjer från politikens sida. Det måste finnas en plan kring utbyggnaderna av elnätet så att detta klarar den ökade belastningen. Det hjälper föga om tillverkarna erbjuder elektriska fordon om dessa inte kan laddas. På samma vis måste även planerna med längre och tyngre fordon tydligare kommuniceras med branschen. Att effektivisera transporterna genom att tillåta längre och tyngre fordon är ett snabbt sätt att minska miljöbelastningen vid godstransporter. Inte heller här kommer några klara besked från regeringen. I de fall där elektrifiering av tunga transporter inte är möjlig måste ett biobaserat bränsle kunna användas i konventionella fordon med förbränningsmotor. Även här saknas en tydlig strategi för hur detta ska lösas. De utsläppsmål som en enig riksdag ställt sig bakom kommer allt närmare, och det kräver naturligtvis en tydlig åtgärdsplan. har regeringen enbart åstadkommit en rad skattehöjningar, och det finns ingen tydlig färdplan för hur alternativen ska rullas ut i transportsystemet. Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa en fråga till infrastrukturminister : Hur ser ministerns och regeringens strategi ut för att möta transportbranschens behov av tekniska lösningar för ett klimatneutralt transportsystem?
fr · H811801 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:801 Jul i gränsområden av (KD) till Statsrådet (S) Gränsen mot har mer eller mindre varit stängd . Många har inte kunnat träffa sina nära och kära , vilket har gjort en tung period ännu tyngre. närmar vi oss jul och julfirande, och det är den högtid då ensamhet kanske märks som allra mest. Jag har varit i kontakt med flera representanter för regeringspartierna i det norska och påtalat hur den stängda gränsen ökar den psykiska ohälsan i det redan pressade läge vi befinner oss i. Det handlar om så mycket mer än gränshandel, kronor och ören; det handlar om människor. Med anledning av detta vill jag ställa en fråga till statsrådet : Tänker statsrådet ta något initiativ för att tillsammans med den norska regeringen få en tillfälligt öppnad gräns så att närmaste familjer kan mötas under julhelgen?
fr · H811802 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:802 Virkesavlägg vid allmänna vägar av (KD) till Infrastrukturminister (S) tog ett utskottsinitiativ angående avgiften för virkesavlägg vid allmänna vägar (trafikutskottets betänkande 2019/20:TU11). Detta initiativ vann utskottets gillande, och en majoritet röstade bifall till initiativet i kammare. Betänkandet tillkännagav för regeringen att den bör verka dels för en återgång till en ordning där det inte tas ut några avgifter för tillstånd till virkesupplag utmed allmän väg, dels för att ska underlätta administrationen för skogsföretagen i samband med ansökan om tillstånd för virkesupplag utmed allmän väg. Trots att det har gått ser vi fortfarande inga tecken på att regeringen har för avsikt att följa beslut i frågan. På finns, vad jag kan se, ingen ny information kring detta. Jag har också varit i kontakt med flera sågverk, och inte heller dessa har fått några nya besked i frågan. Min fråga till infrastrukturminister lyder: När kommer regeringen att effektuera beslut i frågan om virkesavlägg?
fr · H811803 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:803 Den utbredda tystnadskulturen av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I blir det allt vanligare att mord sker på öppen gata. av fallen finns det vittnen, men eftersom ingen vill träda fram går mördarna fria. Tystnadskulturen bland både de kriminella och allmänheten är utbredd; en del vill inte hjälpa polisen – andra är rädda för sina liv. Den vittneskultur vi tidigare hade i samhället där vi ringde polisen och vittnade när vi såg ett brott har till stor del försvunnit. Bland de senaste 57 morden i staden har endast 4 klarats upp. har enligt fakta inget mord klarats upp helt och hållet. I har olika förslag på åtgärder förts fram, exempelvis kronvittnessystem och möjligheten att vittna anonymt. Jag vill med anledning av ovanstående fråga justitie- och migrationsminster : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med den utbredda tystnadskulturen och rädslan för att vittna?
fr · H811804 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:804 Åtgärder för att förbättra kvinnors arbetsmiljö av (L) till Arbetsmarknadsminister (S) kom senaste rapport, Arbetsmiljö 2019. Trots att frågan om sexuella trakasserier fått stå i rampljuset ser vi inte någon positiv trend på arbetsplatser. Snarare precis tvärtom. I rapporten framgår det att drygt en av tio kvinnor utsatts för sexuella trakasserier på jobbet någon . Det kunde vara från chefer och arbetskamrater och/eller från andra personer som till exempel patienter och kunder. Bland yngre kvinnor ökar andelen till en av fyra. Den situationen är ohållbar och oacceptabel. I granskning 2016:23 En god arbetsmiljö för alla framkommer att tips och anmälningar skulle kunna användas i högre grad för att upptäcka arbetsplatser med bristfällig arbetsmiljö. Jämfört med exempelvis motsvarande myndighet fick 2016 in betydligt färre tips – 1 600, jämfört med 7 000 i . saknas dock en strategi för att motta och uppmuntra till tips så att fler arbetsplatser med bristande arbetsmiljö kan upptäckas och inspekteras. Jag vill med anledning av ovanstående fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra arbetsmiljön för de kvinnor som utsätts för sexuella trakasserier på sin arbetsplats?
fr · H811805 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:805 Ekonomiskt stöd till långtidssjuka i covid-19 av (M) till Statsrådet (S) Personer som testade positivt för covid-19 och som därefter drabbats av långtidscovid ropar efter hjälp. Det är personer som blivit patienter med symtom som hjärntrötthet, andnöd, fatigue, hjärtklappning, ledvärk, irriterade ögon, huvudvärk och sviktande smak- och luktsinne. Patienter som av primärvården skickats på 24-timmars-EKG, lungröntgen, sömnregistrering och spirometri och som inte vet vad de ska göra mer. Primärvården saknar helt enkelt direktiv. I Svenska Covidföreningens rapport i covid-19 – Den uteblivna hanteringen av pandemins största patientgrupp framgår situationen för långtidssjuka i covid-19. Här finns rapporter om brister i vård, regelverk och forskning. som väntan på adekvat vård utgör en stor oro för den personliga hälsan drabbas de flesta långtidssjuka av sjukförsäkringens regelverk, med risk för utförsäkring och ekonomisk katastrof som följd. Regelverket är helt enkelt inte avpassat för långtidssjuka i covid-19. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av innehållet i rapporten om brister kopplade till statsrådets ansvarsområde?
fr · H811806 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:806 Långtidssjuka i covid-19 av (M) till Socialminister (S) Personer som testade positivt för covid-19 och som därefter drabbats av långtidscovid ropar efter hjälp. Det är personer som blivit patienter med symptom som hjärntrötthet, andnöd, fatigue, hjärtklappning, ledvärk, irriterade ögon, huvudvärk och sviktande smak- och luktsinne. Patienter som av primärvården skickats på 24-timmars-EKG, lungröntgen, sömnregistrering och spirometri och som inte vet vad de ska göra mer. Primärvården saknar helt enkelt direktiv. I Svenska Covidföreningens rapport i covid-19 – Den uteblivna hanteringen av pandemins största patientgrupp framgår situationen för långtidssjuka i covid-19. Här finns rapporter om brister i vård, regelverk och forskning. som väntan på adekvat vård utgör en stor oro för den personliga hälsan drabbas de flesta långtidssjuka av sjukförsäkringens regelverk, med risk för utförsäkring och ekonomisk katastrof som följd. Regelverket är helt enkelt inte avpassat för långtidssjuka i covid-19. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av innehållet i rapporten om brister kopplade till ministerns ansvarsområde?
fr · H811807 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:807 olagliga militära närvaro i Transnistrien av (M) till Utrikesminister (S) har en betydande truppnärvaro i Transnistrien, en region som formellt tillhör . Flera FN-resolutioner har uppmanat att dra tillbaka sina styrkor och vapenlager från territorium. Den tillträdande presidenten i , , har adresserat frågan och i sammanhanget lyft att kan spela en större roll. Med anledning av vad som anförs ovan önskar jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern att driva frågan om Transnistrien under det svenska OSSE-ordförandeskapet, med beaktande av värnandet av den europeiska säkerhetsordningen?
fr · H811808 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:808 Riskreduceringsperspektiv för tobak av (SD) till Socialminister (S) Vi vet alla att rökning leder till över 10 000 dödsfall i och att tio gånger fler insjuknar i rökningsrelaterade sjukdomar. Jämfört med omvärlden är förskonat, med tydligt lägre tobaksrelaterad dödlighet. Bland medlemsstaterna i EU har 24 av 27 länder mer än den dubbla dödligheten. Detta vet vi beror främst på att många snusar i i stället för att röka cigaretter, vilket vi vet dödar varannan användare . Det är tydligt att om man använder tobak är produkter som inte förbränns eller andas in klart bättre ur ett rent hälsomässigt perspektiv. Statistiken är glasklar, och forskningen har varit tydlig . För att värna människors liv och hälsa borde målet vara att minska tobakens skadeverkningar snarare än att fokusera på det minskade bruket. Detta om vi vill uppnå något i praktiken och inte bara vara teoretiska i vårt folkhälsoarbete. Socialminister har tidigare svarat att arbetet med ANDTS-strategin är i sitt startskede och inte bör föregripas. är arbetet i sitt slutskede, och därför blir min fråga till socialminister : Avser ministern att ta initiativ till att införa ett så kallat riskreduceringsperspektiv för tobak i den kommande ANDTS-strategin?
fr · H811809 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:809 Logistik och förberedelser inför vaccination av (SD) till Socialminister (S) Över hela världen, inte minst i , förbereder sig nu alla länder för att äntligen kunna vaccinera sin befolkning mot coronaviruset. Så snart har godkänt det första vaccinet kommer också vaccin att slussas ut i EU, vilket har fått medlemsländerna att förbereda för detta. I exempelvis har man nu valt att inrätta hundratals vaccinationscentraler i syfte att klara av en massvaccinering av de prioriterade grupperna i befolkningen. Enligt den tyske samordnaren för bygget av dessa ska de stå klara och vara fullt verksamma , och i bara en av dessa ska det finnas en kapacitet att vaccinera 3 000 till 4 000 personer (vilket innebär hela 20 000 , bara i ). För att detta ska fungera bra har man således också anställt extrapersonal, över 1 000 personer i . har vissa likheter med . Exempelvis har de 16 tyska delstaterna ett eget upplägg för hur detta ska fungera, vilket också gjort att de kommit olika långt med att testköra sina vaccinationscentraler. Trots detta har landets hälsominister en god kontroll över hur det fungerar och har satt upp en deadline för när allt ska vara färdigt: mitten av december. Att detta sker är inte särskilt konstigt. har nämligen bett unionens medlemsländer att planera för alla dessa vaccinationer. Det rör sig då om att förbereda vilka som ska vaccineras först, om hur logistiken ska fungera för preparaten samt om övrig logistik och personalförsörjning. I finns det en befogad oro över att man från regeringens sida inte tar detta på allvar. Trots återkommande varningar om missförhållanden (främst inom äldreomsorgen) och om faran med viruset har regeringen konsekvent legat steget efter, och man har återkommande skyllt ifrån sig och lagt ansvaret på andra aktörer. Det håller inte. Socialminister önskas därför svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern tar ansvar för förberedelserna för och processen kring vaccinationen, och vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att säkerställa att vi ligger i framkant med dessa förberedelser?
fr · H811811 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:811 Nationell plan för storskalig vaccinering av (SD) till Socialminister (S) Ett flertal vaccintillverkare har rapporterat om framgångsrika resultat, och flera covid-19-vaccin är nu på väg att godkännas. Av den anledningen förbereder sig länder i vår omvärld sig , i snabb takt, för att möjliggöra storskalig vaccinering av befolkningen. I bygger man om idrottsanläggningar till vaccinationsstationer som ska klara av att vaccinera omkring 20 000 människor per dag. I har sjukhus fått ställa in sig på att påbörja vaccinationerna . Enligt besked från företrädare kommer inte vaccinering i att kunna genomföras , och vaccinering av en mer storskalig karaktär kan komma att bli aktuell först . Den omfattande vaccinering som står inför kräver en konkret och heltäckande plan, vilket regeringen ännu inte har presenterat. Det statliga ansvaret måste likaså tydliggöras avseende såväl finansiering som samordning. Det är avgörande faktorer för en säker och effektiv distribution av vaccinet. Av den anledningen vill jag ställa följande fråga till socialminister : Avser ministern och regeringen att presentera en seriös nationell vaccinationsplan och därmed också tydligt redogöra för ansvarsfördelning och kostnadsansvar inför den storskaliga vaccinering som väntar?
fr · H811812 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:812 Hemleverans av mat och vin från restauranger av (C) till Socialminister (S) Som ett led i att hjälpa Malmös restaurangnäring under coronapandemin har och i lagt fram ett gemensamt initiativ i arbetsmarknads- och socialnämnden. I initiativet föreslogs att det skulle tillåtas för restauranger att leverera exempelvis vin i samband med hemleverans av mat. Initiativet fick nämndens stöd och ska vinna laga kraft . Ett liknande initiativ har genomförts i med resultatet att Växjöborna kan beställa hem både mat och vin från favoritkrogen. Detta är enligt kommunjurister i överensstämmelse med gällande lagstiftning, förutsatt att personal är närvarande vid öppningen av den levererade alkoholen. För en pressad näring är möjligheten till hemleverans en liten men välkommen möjlighet att skapa nya kundrelationer och säkra lite intäkter när kunderna stannar hemma. vill dock i att regeringen ska stoppa denna verksamhet, trots att inga problem har noterats. tolkar lagen annorlunda än kommunerna och kräver att personal ska vara närvarande under hela intagandet av drycken. En sådan lösning skulle i praktiken göra det omöjligt för restauranger att erbjuda hemleverans. Och hantering av verksamhet inom alkohollagen är ett kommunalt ansvarsområde. Statssekreterare på har offentligt kommenterat att regeringen är öppen för att skärpa lagstiftningen för att stoppa möjligheten till hemleverans av öl och vin genom att ge länsstyrelserna makt över kommunernas tolkning av alkohollagen. Regeringen vill alltså ta bort makt från kommunerna för att kommunerna inte gör som regeringen tycker att de bör göra. Inte för att besluten om hemleverans av till exempel vin har lett till några negativa händelser eller för att kommunernas beslut på andra sätt har skapat problem. Kommunernas lagstadgade självbestämmande förefaller inte ha ett värde i regeringens mål att stoppa initiativet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer ministern, trots det anförda, att vidta åtgärder i syfte att hindra restaurangernas möjlighet till hemleverans av öl och vin?
fr · H811813 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:813 Taxonomi av (M) till Statsrådet (S) Det är allvarligt när energi- och industriföreträdare säger sig stå väldigt ensamma när de står upp för svenska samhällskritiska intressen i . Detta framkommer i en artikel i , ”Nya EU-regler hot mot vår energiförsörjning”, författad av , som är vd på , , som är chef för elproduktion på , och , vd för . De tar upp det av presenterade förslaget om taxonomi, som kommer att få skadliga konsekvenser för vidkommande angående vattenkraft, kärnkraft och förmodligen även bioenergi. Det handlar om krav som är mer långtgående än vad som redan krävs enligt det befintliga . I artikeln beskrivs hur kraven kommer att vara olyckliga för vattenreglering. Kraven skulle om de genomförs innebära att vattenkraftens förmåga att balansera kraftsystem skulle minska. Det i sin tur skulle minska mängden vind- och solkraft som kan integreras i kraftsystemet. Kärnkraften, som är fossilfri och hållbar i omhändertagandet av sitt eget avfall, ska med taxonomiförordningen klassas som ohållbar. Dessutom ska den behandlas separat i egen lagstiftning. Det skrivs om påtryckningar och att det innebär att det inte blir en objektiv och teknikneutral bedömning. redovisas i artikeln att vatten- och kärnkraft stod för av svensk elproduktion. Det är en förödande läsning om vad som är på väg att ske för som land. Lagstiftningen om taxonomin är inne i ett slutskede för beslut, men det ligger fortfarande avgörande detaljer på bordet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder med anledning av det allvarliga läget för svenskt vidkommande och informationen från industriföreträdare om de samhällskritiska intressena?
fr · H811814 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:814 Taxonomi och energi av (M) till Statsrådet (S) Det är med stort allvar i orden och varning för konsekvenserna som skribenterna som är vd på , som är chef för elproduktion på och som är vd för beskriver EU:s nya taxonomiförordning på under rubriken ”Nya EU-regler hot mot vår energiförsörjning”. De tar upp att det i presenterade förslag framkommer att svensk vattenkraft inte ska klassas som hållbart om man inte genomför miljöanpassningar som ska vara betydligt mer långtgående än vad som krävs enligt det redan befintliga . I artikeln ges exempel på krav för fiskvägar och särskilda turbiner som beskrivs som långt ifrån alltid verkningsfulla eller ens önskvärda med hänsyn till de lokala biologiska förutsättningarna. Kraven beskrivs vara olyckliga för vattenreglering som i ett genomförande skulle innebära att vattenkraftens förmåga att balansera kraftsystem skulle minska. Det i sin tur skulle minska mängden vind- och solkraft som kan integreras i kraftsystemet. Kärnkraften, som är fossilfri och hållbar i omhändertagande av sitt eget avfall, ska med taxonomiförordningen klassas som ohållbar. Dessutom ska den behandlas separat i egen lagstiftning. Det skrivs om påtryckningar och att det innebär att det inte blir en objektiv och teknikneutral bedömning. redovisas i artikeln att vatten- och kärnkraft stod för av svensk elproduktion. I artikeln beskrivs att det fortsatt är oklart vad som ska hända med bioenergin, men att den i delar säkert inte kommer anses vara hållbar. Det är en förödande läsning om vad som är på väg att ske för som land. Lagstiftningen om taxonomin är inne i ett slutskede för beslut, men det ligger fortfarande avgörande detaljer på bordet. Det är också allvarligt när energi- och industriföreträdare säger sig stå väldigt ensamma när de står upp för svenska samhällskritiska intressen i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder med anledning av det allvarliga läget för svenskt vidkommande med anledning av lagstiftning om taxonomi?
fr · H811815 · 2020-12-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:815 Kontroller av ekonomiska föreningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Gång på gång rapporteras om problem och missförhållanden i ekonomiska föreningar, inte minst i fall där bidragsfinansiering är aktuellt. Kontroller, kanske även regler, behöver uppenbarligen förbättras. I ett rapporterat fall har företrädare för en ekonomisk förening som uppburit omfattande bidrag åtalats för misstänkt grovt bokföringsbrott. Föreningen har erhållit stora bidrag från Arbetsförmedlingen, men det blev aldrig verksamhet av det som bidraget var planerat för. Den ekonomiska föreningen är försatt i konkurs. Bokföring ska enligt rapporteringen inte vara gjord, och bokföringsbrott ska ha pågått . Problem med detta är bland annat att en verksamhet tydligen kan ansöka om, erhålla, ta emot och använda stöd, utan att kontroller sker och utan att effekter av missförhållanden framgår förrän långt i efterhand. Myndighets- och rättegångskostnader som detta orsakar innebär stora kostnader för samhället, utöver de samhälleliga bidrag som också gått förlorade. Även friheten som finns i att starta och driva exempelvis ekonomiska föreningar, att ansöka om bidrag och att utöva verksamhet som delvis finansieras av bidrag smutsas ned. Mot bakgrund av problematiken vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur avser ministern och regeringen att agera för bättre kontroller kring bidragsgivning till ekonomiska föreningar och för bättre kontroller av de bolag som erhåller bidrag?