ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811501 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:501 Den ökande kristofobin i av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Kristofobin ökar alltmer i . Misshandel, diskriminering och vandalism är några av de uttrycksformer som riktas mot kristna. Jag har tidigare i skriftliga frågor tagit upp problematiken (i bland annat 2020/21:64, 2019/20:1871 och 2020/21:192), och även om svaren är att man ”följer utvecklingen noga” och att polisen i regleringsbrevet fick ett nytt uppdrag på området så är det uppenbart att kristofobin måste bekämpas vitt och brett, inte bara genom rättsväsendet utan också genom förändrade attityder som skapar tolerans gentemot kristna. Detta är ett nytt fenomen i det en gång kristna där nu intoleranta religiösa åskådningar gjort intåg och växer oroväckande. vandaliserades en katolsk kyrka i . Enligt en som är aktiv i kyrkan ”skändades altaret, predikstolen slogs sönder, stolar och pallar slängts nerför trappan, skåp slagits sönder, minnestavlan för de avlidna slogs sönder, psalmböcker slängts överallt och de har gått bärsärk med brandsläckaren i kapellet där vi tänder ljus”. Attacken ska ha skett , men trots våldsamheter ska ingen människa blivit fysiskt skadad. blev vittne till förstörelsen och skriver att han ”känner ånger över att jag inte stannade lite extra så hade jag kanske fått se allting och stoppa det” men att det kanske var lika bra för att inte riskera att mördas. Det är tydligt att attackerna mot kristna och kristendomen i har intensifierats . Trots detta är avsaknaden av snabba åtgärder från regeringen häpnadsväckande. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Varför dröjer åtgärder mot den ökande kristofobin i , och avser ministern att vidta snabba åtgärder för att förhindra fortsatta attacker?
fr · H811502 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:502 Granatattack mot polis av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) En misstänkt handgranat detonerade i en trappuppgång i Sala backe. I huset där detonationen ägde rum bor en polis. Polisen har inlett en särskild händelse. I en kommentar på polisens hemsida säger rikspolischefen: ”Jag blir både upprörd och arg när jag hör att en av våra anställda i polisregion tillsammans med de boende i fastigheten utsatts för detta dåd. Ingen blev skadad och omfattande polisiär insats och utredning pågår. Är brottet riktat mot polisen i sin yrkesroll är det en attack mot hela och rättssamhället, och det kommer vi aldrig att acceptera.” Att situationen har spårat ur i råder det ingen tvekan om, och regeringen har misslyckats kapitalt med att komma till rätta med den alltmer växande och allt grövre kriminaliteten. Den grova brottsligheten har tillåtits breda ut sig i hela samhället och äger inte bara rum ute i samhället, genom sprängningar, skjutningar, mord, rån, våldtäkter och misshandel, utan genomsyrar också politiska institutioner och myndigheter. Utvecklingen är fullständigt oacceptabelt i ett land som för inte så många decennier sedan hade ett helt annat samhällsklimat där medborgarna kunde känna sig trygga. har genom en okontrollerad invandring och avsaknad av polisiära och juridiska resurser samt ett daltande med brottslingar utvecklats i en riktning som blir alltmer skrämmande för skötsamma medborgare. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Varför tillåter ministern att denna utveckling sker och om inte, vilka åtgärder tänker ministern vidta?
fr · H811503 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:503 Utvecklingen av miljökvalitetsmålet Levande skogar av (KD) till Miljö- och klimatminister (MP) Miljömålssystemet består av 1 generationsmål, 16 miljökvalitetsmål samt ett antal etappmål. Ett antal myndigheter är ansvariga för respektive mål och redovisar dess utveckling. Regeringen redovisar utvecklingen för de 16 miljökvalitetsmålen till i budgetpropositionen. är ansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Levande skogar och lämnade 2019 en fördjupad utvärdering av det målet. Myndigheten konstaterar att det finns flera positiva trender i miljöarbetet, bland annat skogsbrukets miljöhänsynstagande, frivilliga avsättningar och kunskap om naturvärden. pekar myndigheten på områden där man anser att det krävs ytterligare förbättringar samt att det i vissa fall tar innan åtgärder får genomslag på grund av skogens långa omloppstid. Sammantaget konstaterar att ”det inte går att se en tydlig utveckling i miljön”. Informationen om miljökvalitetsmålens utveckling är av betydelse för politikens inriktning och anslag för olika åtgärder. Regeringens bedömning och redovisning av miljökvalitetsmålen är därför av vikt för . I regeringens proposition 20/21:1 utgiftsområde 20 anger regeringen att miljökvalitetsmålet Levande skogar är ett ” mål där utvecklingen i miljön är negativ”. Regeringens bedömning skiljer sig från ansvarig myndighets bedömning, och det framgår inte på vilka grunder regeringens bedömning skiljer sig. Det är endast för miljökvalitetsmålet Levande skogar som regeringens bedömning skiljer sig från ansvarig myndighets bedömning. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : På vilka grunder gör regeringen en annan bedömning än ansvarig myndighet för utvecklingen av miljökvalitetsmålet Levande skogar?
fr · H811504 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:504 Amerikanskt spionage mot och svensk försvarsindustri av (SD) till Försvarsminister (S) har avslöjat att den amerikanska underrättelsetjänsten använt ett topphemligt dansk-amerikanskt spionsamarbete för att målmedvetet spionera på centrala ministerier och privata företag i men också i bland annat . Uppgifterna kommer från häpnadsväckande slutsatser i ett antal strikt konfidentiella rapporter som gjordes av en intern visselblåsare i Försvarsunderrättelsetjänsten, FE, omkring 2015. Rapporterna varnade FE-ledningen för eventuella olagligheter i ett underrättelsetjänstsamarbete mellan och för att tömma danska internetkablar på information som underrättelsetjänsterna kunde använda i sitt arbete. Förutom varningarna om amerikanskt spionage mot varnade visselblåsaren i rapporterna också om NSA-spionage mot mål i bland annat . En källa till DR Nyheder säger att NSA har använt samarbetet för riktat spionage mot närmaste allierade och tidigare även mot danska intressen och mål. I samband med att skulle köpa in nya stridsflygplan pågick också spionage mot . valde nämligen mellan två amerikanska modeller: och svenska Gripen. Beslutsprocessen om vilket plan som skulle köpas hade pågått , men vid tiden för det påstådda spionaget gick den in i sin sista fas. Visselblåsarens rapporter visar att NSA har använt det dansk-amerikanska spionaget för sökningar på just och Gripen. Det har inte varit möjligt för DR Nyheder att avgöra exakt vilken information NSA letade efter eller hur den amerikanska underrättelsetjänsten kan ha använt informationen om försvarsindustriföretagen. Men resultatet blev att köpte amerikanska plan. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta med anledning av uppgifterna om spionage riktat mot och svensk försvarsindustri?
fr · H811505 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:505 Regionernas provtagning för covid-19 av (SD) till Socialminister (S) Rekordmånga vill testa sig för covid-19, men uppger flera regioner att man för tillfället har nått sin maxkapacitet. Enligt SVT gjordes under den lite mer än 39 300 så kallade PCR-tester av misstänkt covid-19 i Region . Veckan därpå ökade antalet till drygt 42 000. vill regionen kunna testa omkring 50 000 personer men det kommer ändå inte att täcka efterfrågan. Många som försöker boka provtagning i möts just nu därför av negativa besked. Och runt om i är situationen på samma sätt. säger socialministern att ”för att bekämpa smittspridningen är det angeläget att storskalig testning upprätthålls på den nivå som behövs”. Socialministern har därför kallat regionerna, och till ett möte för att diskutera frågan. Enligt uppgift vill hon veta vilka åtgärder regionerna vidtar och säkerställa att alla tänkbara resurser satsas för att klara en hög nivå på testningen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder och resurser är ministern beredd att vidta och tillföra från staten till regionerna för att de ska klara av testningen och smittspårningen?
fr · H811506 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:506 Investeringar i elnäten av (SD) till Statsrådet (S) Svensk basindustri, företag och hushåll är beroende av tillförlitliga elleveranser till konkurrenskraftiga priser. Kapacitetsbristen i elnäten har blivit påtaglig som en följd av att städerna växer som elnäten varken har förstärkts eller moderniserats i motsvarande takt. Eftersatt elnätsmodernisering drabbar såväl näringslivet som hushållen. Ett generellt problem som återfinns inom nästan all tillståndsgivning i är de alltför långa väntetiderna. Att erhålla tillstånd för utbyggnad av elnät kan dröja mellan tio och . planerar elnätsföretagen att öka investeringarna i elnäten, vilket är välkommet. varnar dock för allt sämre marginaler i elförsörjningen och pekar på att investeringar i stamnätet bromsas av mångåriga tillståndsprocesser. Det är uppenbart att tillståndsprocesserna behöver kortas, och de förslag som lades fram av är en bit på väg. Men de är långtifrån tillräckliga då de endast bedöms minska ledtiderna med två till . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillståndsprocesserna för de nödvändiga utbyggnaderna av elnäten ska kortas?
fr · H811507 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:507 Influensområden och planläggning av (M) till Statsrådet (MP) Influensområden som Försvarsmakten utser har betydelse ur planhänseende. Ett influensområde är ett område inom vilket åtgärder som exempelvis ny bostadsbebyggelse kan påverkas av eller som i sin tur kan påverka verksamhet inom riksintresseområdet. I vissa fall är det inte verksamheten utan en viss anläggnings funktion som kan påverkas av specifika byggnadstyper och infrastruktur. Influensområdets fysiska utbredning från till exempel skjutfält eller flygplats varierar beroende på verksamhetens art samt vilken typ av åtgärd som ska vidtas. I de flesta fall innebär den verksamhet som konstituerar riksintresset (skjut, spränghamn, flygverksamhet, radar, sensorer, kommunikationsanläggningar med mera) en omgivningspåverkan som har betydelse för plan och lovärenden. För områden som berörs av omgivningspåverkan av den militära verksamheten redovisas influensområden där Försvarsmakten genomgranskning av planer och lovansökningar måste kunna säkerställa att ny bebyggelse eller andra åtgärder inte innebär risk för påtaglig skada på riksintresse eller område av betydelse för totalförsvarets militära del. Det måste gå att kombinera ett växande med äganderätt och ett återuppbyggt försvar. I när säkerhetsläget i vårt eget närområde är sämre vill vi stärka vår försvarsförmåga. Det innebär att Försvarsmakten behöver kunna öva alltmer. Men runt om i finns influensområden som gör det näst intill omöjligt att bo, leva och verka i närheten av eller i anslutning till försvarets verksamheter. Ett tydligt exempel är i . Försvaret vill såklart inte att det ska finnas möjlighet att klaga på deras verksamhet så att de inte kan fortsätta sin verksamhet. har både och förändrats på ett antal avgörande punkter, framför allt när det gäller störande verksamhet. Det har inneburit att det har blivit allt svårare att kunna bygga i till exempel bullerutsatta miljöer. Det har inneburit att verksamheter som ses som störande blivit betydligt mer restriktiva när det gäller att tillstyrka byggnation i sin direkta närhet: framför allt för verksamheter som klassas som riksintressen. Den nuvarande situationen grundar sig i en alltför rigid lagstiftning som gör det svårare för Försvarsmakten att öva och för kommunerna att bygga. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att föreslå några lagförändringar som gör det möjligt att kombinera ett växande med äganderätt och ett återuppbyggt försvar?
fr · H811508 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:508 Stängda gymnasieskolor fram till jullovet av (M) till Utbildningsminister (S) Tyvärr har smittan av coronaviruset tagit fart igen. Till skillnad då vissa regioner var mer ansatta än andra ser vi nu en ökad spridning över hela landet. De riktlinjer som gavs efterlevdes i stor utsträckning. När vi efter att ha ”slappnat av” lite nu ser en ökande spridning är efterlevnaden tyvärr inte lika stor längre. Folk trängs i gallerior, går på fester och visar inte längre samma tålamod med att hålla avstånd, vilket får katastrofala konsekvenser när vi ska skydda våra riskgrupper. Under jul- och nyårshelgerna minskar mängden människor i kollektivtrafik och i det gemensamma rummet av tradition men fram till dess kommer de beslut som fattas att vara avgörande för hur väl vi lyckas förhindra smittan och hur många liv vi kan rädda. stängdes alla gymnasieskolor för fysiska lektioner och de ställde i stället om till digitala former. Detta fungerade överlag väl och överträffade till och med förväntningarna i många skolor då den aktiva närvaron till och med ökade. Att ha färre ungdomar ute i till exempel kollektivtrafik vid rusningstrafik skulle möjliggöra att de som verkligen måste till och från sina arbeten skulle kunna transporteras i mindre trängsel och därmed utsättas för mindre smittspridning. Gymnasieeleverna klarar att ”ta hand om sig själva”, vilket därför medför minimala negativa konsekvenser för det övriga samhället. Genom en stängning av gymnasieskolorna fram till jul köper vi oss en ökad möjlighet att hindra spridningen och skapa den trygghet som behövs för riskgrupper och för dem som måste ta sig till och från arbetet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Kommer ministern att arbeta för att fatta beslut om att stänga gymnasieskolorna fram till jullovet för att därigenom minimera riskerna för ökad smittspridning?
fr · H811509 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:509 Coronatester av (M) till Socialminister (S) har en utbredd ökad smittspridning i stora delar av landet, och finns ingen prognos för när de uppåtgående kurvorna vänder nedåt igen. Testning är av yttersta vikt. Sedan vårens kulm har nya och mer effektiva metoder för testning tagits fram, och kommer som första region börja genomföra snabbtester för att se om personer är smittade av . Testerna ger svar , och ett positivt svar ska sedan följas upp av ett PCR-test. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer ministern att arbeta för att köper in snabbtester för att systematiskt se till att testa befolkningen och därmed förhindra att smitta fortsätter att spridas?
fr · H811510 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:510 Utfasning av farliga kemikalier i EU av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Regeringen har meddelat att den ska gå vidare med förslaget om en skatt på vissa kemikalier i kläder och skor som tillverkas och säljs i . Förslaget har fått kritik från ett flertal remissinstanser. Kemikalieinspektionen slår fast att skatten riskerar att ”hämma substitutionsarbetet, att byta ut farliga ämnen, eftersom det inte är möjligt att göra ett fullständigt avdrag för varor som inte innehåller de ämnen som omfattas av skatten”. Det innebär i klartext att skatten kan bli kontraproduktiv för arbetet med att fasa ut farliga ämnen. Om regeringen vill göra riktig miljönytta borde den använda de verktyg som finns internationellt för att fasa ut farliga kemikalier. kan störst nytta förmodligen göras på europeisk nivå. EU har genom Reachförordningen världens mest ambitiösa kemikalielagstiftning. EU är också världens största ekonomi och kan påverka globala standarder och ställa miljökrav i förhandlingar om frihandelsavtal. Tillfället för regeringen att driva frågan på EU-nivå kan inte bli bättre. Den nya har genom lanserat EU:s mest omfattande miljöprogram . I princip all miljölagstiftning inklusive kemikalielagstiftningen ska ses över . Dessutom ska en helt ny strategi för textilindustrins omställning tas fram. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att fasa ut farliga kemikalier på EU-nivå, och ser ministern några brister i EU:s kemikalielagstiftning som motiverar att regeringen inför en nationell skatt?
fr · H811511 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:511 Plastpåseskatten av (M) till Finansminister (S) Plastpåseskatten i dess nuvarande utformning skjuter utanför målet då vi beskattar en produkt som i det svenska vardagliga samhället köps för att bära hem varor i och därefter används till soppåse, vilket säkerställer att påsen kommer tillbaka till återvinning genom sophämtningen. En kedja som sluts samman från tillverkning till återvinning. Den plaståtgång i vårt samhälle som till skillnad från plastpåsen inte fyller någon fortsatt funktion är emballage kring produkter. Något incitament för att minska denna onödiga plastanvändning finns inte. För konsumenten håller inte miljöpolitik ihop. Paprikan som är engångsförpackad i plast i butiken, med en förpackning som inte fyller någon funktion alls efter att ha tagits ur bruk, beskattas inte medan plastförpackningen som jag bär hem paprikan tillsammans med övriga varor beskattas trots att den har en längre livslängd med fler potentiella uppgifter. Emballage om leksaker med mera följer samma tema som paprikan – plast helt i onödan men utan straffskatt. Den nuvarande utformningen har medfört ett förändrat beteende i så motto att soppåsarna numera köps i storpack på rulle – utan straffskatt – och varorna bärs hem i pappkassar med kortare livslängd, sämre hållbarhet och med åtgång av fler träd som konsekvens. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kommer ministern att arbeta för en förändring av utformningen av plastpåseskatten?
fr · H811512 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:512 Klädskatten av (M) till Finansminister (S) Regeringen har meddelat att den ska gå vidare med förslaget om att införa en skatt på vissa kemikalier i kläder och skor som tillverkas eller säljs i . Skatten har fått omfattande kritik från remissinsatserna, och bland annat har regeringens egen myndighet påtalat att skatten riskerar att hämma arbetet med att fasa ut farliga kemikalier. Det innebär i klartext att skatten riskerar att bli kontraproduktiv för miljöarbetet. framkommer det dessutom att skatten kan vara ett omotiverat handelshinder som bryter mot reglerna för EU:s inre marknad eftersom det redan finns unionsgemsamma bestämmelser som reglerar förekomsten av kemikalier. Skatten har av den anledningen anmälts till för att bryta mot EU-lagstiftningen. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kommer ministern att ta hänsyn till svaret från när den utformar förslaget till klädskatt i ?
fr · H811513 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:513 Trafiksatsningar i av (M) till Infrastrukturminister (S) I infrastrukturplan för åren 2022–2033 prioriteras underhåll av vägar och järnvägar som är eftersatta. påpekar att om man inte får mer pengar blir det därför inget över till nya investeringar i , utöver de investeringar som redan påbörjats. är inte heller med i planen för de snabbtåg som diskuteras, och länet riskerar därmed att hamna väldigt illa till när det gäller nya trafiksatsningar. regionchef förklarar att det för del är bland annat det mycket viktiga och efterlängtade dubbelspåret på järnvägen mellan och som riskerar att hamna utanför planen och inte bli av inom överskådlig tid, trots att statsrådet själv lyft detta som angeläget. Som statsrådet vet är är en mycket viktig knutpunkt för resandet i sydost. Ett mycket stort antal resenärer, varav många jobbpendlare som vill åka kollektivt, passerar , och de riskerar ofta att missa anslutningar på grund av för liten möteskapacitet på sträckan. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Ämnar ministern vidta åtgärder så att dubbelspåret kan bli av inom ramen för nuvarande infrastrukturplan?
fr · H811514 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:514 Sjukskrivning utan läkarintyg av (M) till Statsrådet (S) under coronapandemin införde regeringen möjligheten för personer med influensasymtom att vara sjukskrivna sammanlagt, utan läkarintyg. Alltför att underlätta för den hårt ansträngda vården och för att minska smittspridningen. Arbetsgivare gavs också möjlighet att söka och få tillbaka pengar för höga sjuklönekostnader. togs denna möjlighet bort, och vi är tillbaka till vanliga rutiner att arbetsgivaren betalar sjuklön och att det krävs läkarintyg från dag åtta. Detta beslut kommer väldigt olägligt mitt i en av de mest aggressiva perioder av pandemin covid-19 som vårt land har sett. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att återinföra regeln om sjukskrivning utan läkarintyg för att avlasta en hårt pressad sjukvård och för att minska smittspridningen?
fr · H811515 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:515 Snabbtåg av (M) till Infrastrukturminister (S) Den kostnad som regeringen tillsammans med stödpartierna har kommit överens om för snabbtågsplanen ligger på . visar att det inte kommer att räcka och att stationer ska slopas eller läggas utanför stadskärnorna, vilket inte kommer att gynna ett ökat tågresande och kommer att göra det svårt att komma dit. protesterar , och är emot snabbtågen och ser inte att det är den bästa investeringen för infrastrukturen. I tider av en långvarig pandemi finns det stora behov som statens kassa ska räcka till, och framtiden är oviss. Statsrådet har sagt att det är viktigt med en bred uppslutning kring finansieringen, något som alltså inte finns. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer regeringen att gå vidare med planen på snabbtåg?
fr · H811516 · 2020-11-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:516 Regeringens roll och ansvar under pandemin av (SD) till Socialminister (S) regering har blivit ordentligt omtalad för att återkommande skylla ifrån sig när utvecklingen går åt fel håll. Bortförklaringarna handlar om alltifrån migration och välfärdsfusk till skolresultat och polisbrist. Trots att man nu haft makten i landet . Samma sak gäller nu också coronapandemin där man har förklarat att massdöden vid landets äldreboenden har med personalen och rutinerna där att göra. Ett tungt ansvar låg på arbetsgivarna inom äldreomsorgen, hette det. Det har definitivt inte med regeringen eller myndigheterna att göra, och den påstådda strategin är det enligt regeringen absolut inget fel på (men socialministern har fortfarande inte kunnat svara på frågan vad det är som gör den så bra). Att har misslyckats med att få fram en fungerande testverksamhet är givetvis regionernas fel enligt regeringen, som givetvis gömmer sig bakom dessa så snart det inte går att gömma sig bakom sina myndigheter. Senast i SVT:s såg vi det igen: Skulden för att testningen i går dåligt lades på landets 21 sjukvårdsregioner, trots vetskapen om att gått ut med följande riktlinjer till just regionerna: ”Provtagning och laboratorieanalys inom denna grupp behöver hanteras utanför respektive regions sjukvårdsuppdrag.” Att socialministern, likt övriga regeringen, återkommande väljer att lägga skulden och ansvaret på andra aktörer har varit tydligt under hela denna pandemi. De återkommande referenserna till expertmyndigheterna är talande för den handfallenhet som kommit att bli ett svenskt under denna pandemi. Att då peka ut kommuner, arbetsgivare, regioner eller myndigheter som ansvariga för den misär och massdöd vi sett är därför inte bara osmakligt utan även djupt ohederligt när man är minister med ansvar för just detta. har mer än tio gånger så många dödsfall per capita i covid-19 som vårt närmaste grannland och över fyra gånger så många som . Om man utgick ifrån den bild som regeringen gett om ett nästan obefintligt eget ansvar för detta haveri borde väl ändå socialministern ha agerat när man såg vilka brister som fanns. Annars ska hon inte ha den viktiga roll hon har. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Vilket ansvar menar ministern att regeringen respektive regionerna och myndigheterna har haft rörande testning och smittspårning under pandemin, och anser ministern att regeringen kunde ha gjort något annorlunda för att underlätta denna process?