ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811630 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:630 Transporter och mobilitet i händelse av kris av (M) till Försvarsminister (S) är ett stort och glest befolkat land. Vi har stora avstånd och ett kallt klimat. Fungerande transporter och mobilitet är helt avgörande för svensk ekonomi. I praktiken handlar det bland annat om att matvaror ska kunna komma till butiker, människor ska kunna ta sig till sina arbeten och färdiga industriprodukter behöver köras till kunder i eller i andra delar av världen. Utan fungerande person- och godstransporter stannar . I ett normalläge i och världen har vi en trygg försörjning av drivmedel. Ofta tänks knappt tankar hur vi ska säkra drivmedel till fordon och reservkraftaggregat om det blir någon form av kris eller katastrof. Det gångna årets pandemi har satt fingret på detta. Försörjningen har fungerat under pandemin, men kvar är att ta en diskussion om lärdomar samt vad vi kan behöva göra för att säkra drivmedelsförsörjningen vid andra och kommande kriser. En lösning kan vara en nationell plan för beredskap och drivmedelshantering. I arbetet med en sådan plan bör områden som fungerande handelsförbindelser, ansvar, inhemsk produktion samt lagring och logistik för att säkerställa och planera behov och kvantiteter för både civilsamhället och försvaret involveras. Det finns ett nationellt politiskt ansvar att överväga olika åtgärder för att fullfölja en plan. En solid planering gör att står bättre rustat för kommande kriser. Väljer regeringen att avstå en krisplanering för drivmedelsförsörjning är det också ett val som får konsekvenser. Med anledning av ovan vill jag fråga försvarsminister : Avser försvarsministern att göra en nationell planering för beredskap och drivmedelshantering i händelse av en kris?
fr · H811631 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:631 Omvårdnad och behandling av långtidsjuka covid-19-patienter av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Sedan covid-19-pandemin bröt ut har ett stort antal människor smittats och många har blivit allvarligt sjuka, i värsta fall avlidit. Covid-19 har visat sig vara skoningslös och oberäknelig. Vi har alla fått ta del av berättelser om människor som vittnat om långvariga besvär med allvarliga konsekvenser till följd av sjukdomen. Personer som tillhör riskgrupp har drabbats hårt, men det har också visat sig att människor som inte tillhört någon riskgrupp och som har haft fysiskt bra form också drabbats allvarligt. Fall där man varit sjuk från och till. Man har haft symtom som feber, andningssvårigheter, brännande hud, skakningar, hjärtrusningar, ont i bröst och rygg, magsmärtor med mera. Tyvärr har vi fått ta del av flera berättelser där insjuknade känner att de haft svårt att bli tagna på allvar av sjukvården. Trots att man i efterhand genom röntgen kunnat konstatera förändringar som är typiska för covid-19. Livet som fanns före covid-19 upplever många inte finns kvar på grund av sviterna av viruset. Att bli tagen på allvar inom sjukvården, och få rätt vård i rätt tid som covid-19 drabbad, ska vara en självklarhet. För att säkerställa omhändertagandet inom sjukvården behöver kunskapen om covid-19, eventuella följdsjukdomar och efterhängande symptom, öka. Därför behöver gå ut med särskilda direktiv och information till regioner och kommuner om hur sjukdomen kan yttra sig och om hur behandling och undersökning ska ske. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ämnar ministern verka så att långtidssjuka covid-19-patienter får rätt omvårdnad och medicinsk behandling, i rätt tid, oavsett vilken region i landet de tillhör?
fr · H811632 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:632 Ytterligare krisstöd till företag av (M) till Näringsminister (S) Coronapandemin har drabbat såväl som världen hårt. pågår en andra smittvåg i bland annat . För att minska smittspridningen i samhället har fler restriktiva, begränsande åtgärder införts. Ett exempel är att inte fler än åtta personer ska kunna få mötas . Åtgärder mot smittskydd är rimligt, men det innebär också allvarliga effekter för många företag i . Om regeringen eller myndigheter begränsar företags möjligheter att verka är det rimligt att kompensation utgår. stödåtgärder riktade mot företag är omvittnat krångliga och otillräckliga. Efter att nya restriktiva åtgärder presenterats av regeringen har regeringen inte presenterat ytterligare stöd som kompensation till drabbade företag inom områden som besöksnäring, handel, kultur och idrott. Med anledning av ovan vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att införa ytterligare stödåtgärder och kompensation till drabbade företag givet nya restriktiva åtgärder såsom den begränsning om maximalt åtta personer i offentliga sammankomster som lagts fram?
fr · H811633 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:633 Svenskt medlemskap i av (M) till Utrikesminister (S) En grundläggande uppgift för svenska staten är att värna vår frihet och trygga vår suveränitet. Den uppgiften kräver ett starkt försvar och en stark försvarsförmåga i . position inom förvars- och säkerhetspolitiken stärks genom öppenhet, handel och samarbeten mellan länder. Vi bygger fred och säkerhet bäst tillsammans med andra. Läget i vår omvärld är mer oroligt än på mycket . Förnyad anspänning, ökad aggressivitet från , terrorism och andra oroligheter har följt det lugn som kom efter murens fall. Omvärlden har förändrats liksom . De tolv medlemsländer i EU som anslöt sig till är nu 28 och snart 27. Inom EU sker samarbete om bland annat försvars- och säkerhetspolitik. har samarbetat med Nato och Natoländer. Det rimliga är att nu tar steget och söker medlemskap i . Det exakta tillvägagångssättet bör utredas, och en medlemskapsprocess bör lämpligen ske samfällt med . En färdplan för medlemskap bör tas fram. Nato är en annan organisation än för några decennier sedan. Fler länder är medlemmar, inte minst våra polska och baltiska grannar. har tecknat ett så kallat värdlandsavtal med Nato. Avtalet underlättar ytterligare samarbete mellan och Natos medlemsländer, men innebär också ett bevis på att säkerhetspolitiskt, inte minst av , är att se som en del av Nato. Frågan om ett svenskt medlemskap i har delvis utretts i en utredning om försvarssamarbeten. Utredningen visade tydligt, baserat på fakta och seriös analys, att det mesta talar för ett svenskt medlemskap i . Det finns flera skäl för ett medlemskap. Nato är en bredare organisation än förut. Tre av fyra EU-länder är medlemmar i , och drygt nio av tio EU-medborgare bor i länder som ingår i Nato. Nato är också den ledande organisationen för att hantera kriser, står tillsammans med en stor försvarsförmåga, har en viktig roll i fredsbevarande insatser och spelar en avgörande roll i att öva och utveckla förmåga att hantera kriser. har dessutom ett ett väl utvecklat samarbete med Nato och med Natomedlemmar samt har försvarsmaterial som är konstruerat så att det kan användas tillsammans med utrustning från Natoländer. Dock saknar vi som icke-medlem beslutsrätt och därmed fullständigt inflytande. Ett medlemskap ger makt och inflytande. Lägg till detta den ökade osäkerhet vi ser i och hur ett svenskt medlemskap i ökar vår egen säkerhet. Med anledning av ovan vill jag fråga utrikesminister : Avser regeringen att vidta åtgärder så att ska kunna bli medlem i Nato?
fr · H811634 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:634 hamn av (M) till Infrastrukturminister (S) hamn i södra är hemmahamn för många svenska fiskefartyg, däribland flera stora fiskefartyg som sysslar med pelagiskt fiske. arbetar ett par hundra personer i fiskenäringen i . Hamnen i har länge brottats med att farleden in till hamnen är för grund, vilket gjort att fiskefartyg inte kunnat lägga till och landa fiskefångster där. I stället har fartyg åkt till andra hamnar, inte sällan i . Det har gjort att jobb landat där i stället för här. Vidare är det vanligt att fiskefartyg underhålls när de ändå är i hamn och landar sin fångst. Det gör att elarbeten med mera som hade kunnat ske i i stället sker i . Dessutom gör det faktum att de största båtarna inte kan komma in i sin egen hamn att de i stället får läggas vid kaj i hamn på kajplatser som de inte kan vara säkra att kunna använda . har fattat beslut om att muddra hamn och farled. Det är klokt. Genom bättre hamnmöjligheter för fiskefartyg i möjliggörs lossning respektive servicearbeten i som i stället sker i bland annat . kommer att bidra till nya arbetstillfällen samt kunna stärka fisket i och övriga landet. hamn är lokal men har en nationell betydelse. Utöver det lokala ansvaret bör man överväga hur staten kan bidra till att utveckla det svenska fisket genom insatser i och i hamn. Det kan handla om insatser som stärker förädlingen. Ett annat exempel är att staten har omfattande verksamhet till havs som kan övervägas förläggas till såsom polisen, och universitets forskningsfartyg. Med anledning av ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka och utveckla och hamn?
fr · H811635 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:635 Regelverk för farliga kemiska ämnen i byggprodukter av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I Kemikalieinspektionens regleringsbrev för fanns ett uppdrag att undersöka om det finns ett behov av att ta fram nationella regler för farliga kemiska ämnen i byggprodukter för att minska barns exponering. Uppdraget skulle genomföras efter samråd med och efter dialog med relevanta aktörer. Slutsatsen av uppdraget var att bör ta fram nationella gränsvärden för avgivning av hälsoskadliga kemiska ämnen i byggprodukter. Reglerna föreslogs vara av samma konstruktion som de regler som redan finns i andra EU-länder för att minimera handelshindren. Miljö- och skickade ut Kemikalieinspektionens rapport på remiss och svar skulle vara inne . Överlag var remissinstanserna positiva till förslaget, bland annat eftersom det handlar om att reglera emissionerna av hälsoskadliga ämnen från byggprodukter i stället för innehållet. Det var något som flera remissinstanser ansåg vara rätt sätt att hantera hälsoskadliga ämnen, då det är emissionerna som leder till exponering och eventuell risk. Flera remissinstanser anförde att det bästa dock vore om regelverket var harmoniserat på EU-nivå, i syfte att främja fri handel med byggprodukter. I avvaktan på EU-regler föreslogs därför att gränsvärdena skulle baseras på de hälsorelaterade riktvärden för emissioner från byggprodukter som tas fram gemensamt inom EU (så kallade EU-LCI Values). har dock inget regelverk kommit på plats. Med anledning av ovan vill jag fråga miljö- och klimatminister : Har ministern påbörjat något arbete i syfte att ta fram ett regelverk på nationell nivå eller EU-nivå för farliga kemiska ämnen i byggprodukter?
fr · H811636 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:636 Klassningen av kärnkraft och vattenkraft i EU:s taxonomi av (M) till Statsrådet (S) I EU diskuteras just nu hur man ska se på kärnkraften och vattenkraften inom ramen för den så kallade taxonomin. De riskerar att klassas som icke hållbara. Kärnkraften och vattenkraften står tillsammans för av vår elförsörjning. Det är mycket tack vare dessa kraftslag som elsystem är näst intill fossilfritt. Enligt det förslag som diskuteras i EU ser det ut som att vattenkraften inte klarar kraven för att klassas som en hållbar investering. Även kärnkraften ser ut att inte omfattas av dessa finansieringsprinciper. Detta enligt ett utkast till förslag från . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att vattenkraften och kärnkraften ska klassas som hållbara investeringar i den så kallade taxonomin?
fr · H811637 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:637 Lärarnas dokumentationsbörda av (M) till Utbildningsminister (S) av lärarna överväger att lämna yrket på grund av dokumentationsbördan. lämnade över 32 485 namnunderskrifter till utbildningsministern tillsammans med en skrivelse om att det behövs en utredning som ser över lärares dokumentation. vill att man går till botten med problematiken kring att alltmer tid går åt till dokumentation, så att tid frigörs för elevernas lärande och till att planera, följa upp och utveckla undervisningen. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att tillsätta en utredning om lärarnas dokumentationsbörda?
fr · H811638 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:638 Konsekvenser av att stänga av (M) till Statsrådet (S) /21 tas reaktor 1 vid ur drift. Att stänga ned kärnkraften riskerar få förödande konsekvenser för möjligheter att klara klimatomställningen. Ledande experter gör bedömningen att behöver öka sin elanvändning med om vi ska nå klimatmålet om nettonollutsläpp . Ska vi klara av att öka vår elproduktion i den mängd som klimatomställningen kräver behövs all tillgänglig kärnkraft. Det inbegriper en fortsatt drift av . Den svenska elförsörjningen och vårt elsystem är mycket sårbart utan kärnkraften. bedömer att balansen mellan tillgång och efterfrågan på el kommer att försämras . Den främsta orsaken till detta är nedstängningen av reaktorer. Förändringar i energimixen innebär dessutom att leveranssäkerheten i elsystemet försvagas. Det ser vi inte minst utifrån de senaste årets stora elproblem i och . fick startas upp tidigare än planerat vid underhåll för att kunna bidra till att upprätthålla ett fungerande elsystem. Det påvisar ytterligare det stora behovet av att även fortsatt finns tillgänglig i elsystemet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konsekvenser anser regeringen att stängningen av kommer ha på det svenska elsystemet och på möjligheter att nå klimatmålet?
fr · H811639 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:639 Åtgärder mot effektbrist av (M) till Statsrådet (S) gör bedömningen i sin kraftbalansrapport att det råder ökad risk för effektbrist . När kärnkraften i form av reaktorer stängs ned och även viss kraftvärme riskerar att stängas ökar risken för effektbrist. Systemet blir svårplanerat eftersom variationerna i tillgänglig effekt ökar med en större andel väderberoende produktion, till exempel vindkraft och solkraft. konstaterar att flera länder riskerar att ha en ansträngd effektsituation om vädret och vindförhållanden är lika i flera länder . Importmöjligheterna blir då begränsade, och import kan bara bli aktuellt om de länder som kan importera från har effekt över att importera. I myndighetens analyser, där man använder sig av två metoder, kommer man fram till att har ett underskott i effektbalansen. Hur stort det blir beror på hur kall vintern blir. Om effektbrist och eventuell bortkoppling blir aktuellt beror på om det finns möjligheter till import underskotten inträffar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att undvika effektbrist och bortkoppling av kunder från elnätet ?
fr · H811640 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:640 Havsbaserad vindkraft av (M) till Försvarsminister (S) Omställningen till ett fossilfritt energisystem i är viktigt ur ett klimatperspektiv men också ur ett försörjningsperspektiv. Ju mindre beroende vi är av energi från utlandet, desto större blir vår uthållighet i kriser och i händelse av krig. En energikälla som byggs ut kraftigt i är vindkraft, en inte helt okontroversiell fråga i de områden där det byggs. Vindkraften byggs ut mest i norra där behovet av el är minst, och överföringskapaciteten ned till är kraftigt eftersatt. Många vindkraftsprojekt i , inte minst till havs, har svårt att komma till stånd då Försvarsmakten motsatt sig byggnationer då det skulle påverka riksintressen. Jag ifrågasätter inte Försvarsmaktens övervägningar, bland annat utifrån viktiga sensorkedja som finns efter vår långa kust. En havsbaserad vindkraftspark utanför kusten skulle försvåra Försvarsmaktens möjligheter att bland annat övervaka och upptäcka hot mot . I bland annat och har havsbaserade vindkraftsparker byggts med krav på exploatörerna att utrusta vindkraftsparkerna med nya sensorer för att tillgodose behovet av underrättelser – ett villkorat tillstånd inklusive de kostnader som uppstår om även befintlig sensorkedja behöver uppdateras. På detta sätt kan både behovet av nya energikällor och möjligheter för underrättelseinhämtning tillgodoses. Att sensorer flyttas längre ut från land ger också ännu bättre förutsättningar till tidig information. I har denna debatt lyst med sin frånvaro. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Har ministern och regeringen undersökt möjligheten att villkora havsbaserad vindkraft med krav på exploatörerna att bekosta nya sensorer för att på så sätt tillgodose både nya energikällor och Försvarsmaktens behov av att skydda riksintressen och i så fall, vilka slutsatser har man dragit?
fr · H811641 · 2020-11-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:641 EU:s taxonomi för gröna investeringar av (SD) till Statsrådet (MP) EU:s så kallade taxonomi för gröna investeringar börjar närma sig ett avgörande. ska EU fatta beslut om de första klassificeringsreglerna som definierar vilka verksamheter som ska ses som hållbara ur klimatsynpunkt, utan att orsaka signifikant skada ur andra hållbarhetsperspektiv. Signalerna tyder på att kommissionens arbetsgrupp kommer att föreslå detaljregleringar som kan göra det mycket svårt för näringar såsom skogsbruk och vattenkraft, med avgörande betydelse för såväl koldioxidbalansen som ekonomi. Dessa näringar riskerar att inte accepteras så som hållbara näringar enligt EU:s måttstock. En talesperson för Fortum noterar i en artikel i att regeringen har varit passiv i och inte försvarat svenska intressen i förhandlingarna. Även finska och europeiska vattenkraftföretag ska ha noterat att det funnits en passivitet från sida. Även undertecknads intryck från diskussioner i miljö- och jordbruksutskottet är att regeringspartierna och dess stödpartier inte tagit frågan på tillräckligt allvar. Svensk vattenkraft är tillsammans med kärnkraften huvudanledningen till att har en väl utvecklad tung industri med internationellt sett väldigt låga utsläpp av växthusgaser. Svenskt skogsbruk har genom god skogsskötsel kraftigt ökat tillväxten i den svenska skogen, vilket gör att den och för varje ny dag binder oerhörda mängder atmosfärisk koldioxid, som svensk skogsindustri visar vägen mot en framtida miljövänlig bioekonomi. Det intryck som jag fått i diskussioner och i dialog med berörda företag är att regeringen tyst accepterar att miljörörelser lobbar fram ett regelverk inom EU som missgynnar möjligheter att på ett ekonomiskt rimligt sätt utveckla bland annat vattenkraft och skogsbaserad bioekonomi. Om inte regeringen tydligt framhåller betydelsen av en taxonomi som gynnar svenska näringar med stor betydelse för fossilfri energi och produkter med liten klimatpåverkan så kommer detta att försvåra möjligheter att uppnå nettonollutsläpp med bibehållen industri och en stark ekonomi. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad tänker regeringen göra för att säkerställa att kring taxonomin för hållbara investeringar blir till fördel för berörda svenska näringar och inte till ett hinder för i vår strävan att ytterligare minska nettoutsläppen med bibehållen och gärna ökad industriell kapacitet?
fr · H811642 · 2020-11-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:642 Personlig integritet vid misstänkt utbrott av matförgiftning av Kopparklint (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Matförgiftningar beror på att man ätit mat som innehåller otjänliga bakterier, parasiter, virus eller gifter. Vanliga symtom är diarréer, kräkningar, illamående, magsmärtor eller feber. Man blir helt enkelt sjuk, och matförgiftning definieras också som en sjukdom på 1177 Vårdguiden . Det är också ett tillstånd där man kan behöva uppsöka vård. Man kan bli matförgiftad både av mat på en restaurang och av mat som man tillagat själv. Om man misstänker att man blivit matförgiftad på restaurang uppmanas man bland annat genom att anmäla det och kontakta eller motsvarande i den kommun där man misstänker att det har inträffat. Anmälan utreds, vilket möjliggör att det går att ta reda på orsaker till utbrottet och förhindra att fler insjuknar. När man gör en anmälan om matförgiftning blir alla inkomna uppgifter offentliga. Detta är inte bara integritetskränkande eftersom man de facto är sjuk. Det är även märkligt på så sätt att om man söker vård är man också patient och skyddas av sjukvårdens sekretess Att sådana här uppgifter offentliggörs kan bidra till att en person drar sig för att faktiskt göra en anmälan, vilket i sin tur kan bidra till ökad spridning. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till justitite- och migrationsminister : Hur ämnar ministern verka så att den personliga integriteten bevaras vid anmälan av misstänkt utbrott av matförgiftning?
fr · H811643 · 2020-11-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:643 Medicinsk expertis hos försäkringsbolag av Kopparklint (M) till Statsrådet (MP) () är tillsynsmyndighet över försäkringsbolagen och har fått i uppdrag av regeringen att kartlägga och analysera försäkringsbolagens processer och rutiner gällande skaderegleringen vid personskador. När det gäller medicinsk rådgivning kring personer som drabbats av skador anlitar försäkringsbolagen läkare som utför medicinsk rådgivning åt dem. Utlåtandena som läkarna gör har ofta en avgörande roll för utgången i ett skadeärende. Objektiviteten i detta system kan ifrågasättas eftersom det är försäkringsbolagen som själva ersätter läkarna för deras medicinska bedömningar, det vill säga läkarna står i beroendeställning eftersom försäkringsbolaget kan anses som arbetsgivare. Det kan också vara svårt för den skadade att förstå varför försäkringsbolagets beslut inte enbart grundar sig på slutsatser från den behandlande läkaren. konstaterar själv i sin rapport vid personskada att försäkringsbolagen kvalitetsgranskar sina skadeärenden men att det saknas en oberoende granskning. I syfte att kvalitetssäkra och öka förtroendet för den medicinska rådgivningen bör detta därför stå under särskild tillsyn och omfatta kriterier för hur och på vilka grunder läkare väljs, krav på rätt och tillräcklig läkarkompetens samt frågor om intressekonflikter. I ett sådant tillsynsuppdrag bör det även ses över om de medicinska bedömningarna är väl utförda, objektiva, enhetliga och utförda utifrån korrekta underlag. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka så att den medicinska rådgivningen blir objektiv när det gäller personskador som ska bedömas av försäkringsbolag?
fr · H811645 · 2020-11-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:645 Svenska folkets stöd för av Boriana (M) till Statsminister (S) Av en intervju i den franska nättidningen framgår att president är besviken och frustrerad över omvärldens ljumma fördömande och blygsamma kondoleanser avseende de senaste terrordåden i . Han säger att ”kampen mot terrorism och radikal islamism är en europeisk kamp, en kamp om värderingar.” President kräver bland annat en ”europeisk våg” mot terrorismen och vill också se en klarare europeisk syn på kopplingen mellan olaglig invandring och terrorism samt ett större juridiskt och polisiärt samarbete. Det borde inte råda någon som helst tvekan om att det svenska folket och dess regering fördömer dessa fruktansvärda attacker och stöder kamp mot islamistisk separatism. Med anledning av detta vill jag fråga statsminister : Avser statsministern att tydliggöra inställning och försäkra om vårt odelade stöd i kampen mot radikal islamism?