ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H81296 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:96 av (M) Kadmiumfonden har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att kadmiumfondens medel inte ska gå förlorade i administrativa kostnader utan att komma till faktisk nytta. Frågan rör handläggningskostnader för kadmiumfonden. pekar på att det i budgetpropositionen anges att det betalades in ca i avgifter till fonden, medan handläggningskostnader för fonden uppgick till . anser att handläggningskostnaderna är orimligt höga och att dessa medel i stället hade kunnat komma forskningen till del. Kadmiumfonden består av inbetalda miljöavgifter för slutna kadmiumbatterier. Avgiften betalas av den producent som släpper ut batteriet på den svenska marknaden och är /kg kadmiumbatteri. betalades det in ca i avgifter till fonden. Medlen i fonden får användas till ersättning för sortering, återvinning och bortskaffning av nickelkadmiumbatterier samt för information om hantering av dessa batterier. Inga sådana ansökningar har kommit in . Medlen får också användas till kostnader för hantering av avgiften och för kostnader som är hänförliga till upprättande och administration av registret över producenter. handläggningskostnader kan inte ställas i relation till antalet avgifter som betalas in det aktuella året. Det finns också löpande kostnader för att hantera fonden. Kadmiumfonden uppgick till . Kadmiumfonden kan inte användas för finansiering av forskning. Det finns dock fonderade medel som används till batteriforskning i batterifonden. betalade ut i bidrag ur batterifonden till forsknings- och utvecklingsprogram som inriktas mot batteriåteranvändning och återvinning samt fordonsbatterier. Batterifonden uppgick till . Regeringen ser över hur de fonderade medlen i kadmiumfonden kan användas .
fr · H811322 · 2020-11-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:322 Synfältsundersökningar av (C) till Infrastrukturminister (S) beslutade Transportstyrelsen att inte längre väga in en godkänd körning i Statens väg- och transportforskningsinstituts, VTI:s, simulator när myndigheten bedömer körförmågan hos personer som fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsbortfall. Transportstyrelsen baserar sitt beslut på bland annat en genomgång av vetenskaplig litteratur som visar att för att kunna dra slutsatser om körförmåga på väg baserat på utfall av körning i en simulator krävs det omfattande valideringar, däribland studier på väg. En sådan validering har inte utförts på simulatorn vid VTI. Det har vid en uppföljning av de personer som godkänts för dispens genom VTI:s simulatortest konstaterats att dessa efteråt uppvisar en lägre risk att hamna i en olycka rent statistiskt. publicerade VTI en studie om synskärpans påverkan på bilkörning (2019/0248). Syftet med studien var att undersöka synens påverkan på körförmåga, oavsett ålder. Till följd av att tidigare forskning har visat att det behövs fler syntester än enbart synskärpa för att bedöma bilkörning kompletterades synskärpa med kontrastseende och testet Useful Field of View (UFOV) samt simulatorkörning. Datainsamlingen genomfördes i en körsimulator från VTI. I korthet visade studien att synfunktioner spelar en viktig roll för säker bilkörning, oavsett ålder, och att körsimulator är ett användbart verktyg för att bedöma körförmåga. Vidare kan vi konstatera att inom projektet har en metod för att bedöma körförmåga under ledning av kvalificerade förarutbildare utvecklats som innebär körning på inhägnad bana. Fördelarna med metoden är att den är standardiserad och inte utgör någon trafikfara. Inte heller denna metod bedöms av Transportstyrelsen som tillräcklig. Det är givetvis mycket problematiskt att det i inte finns möjlighet att testa körförmågan efter en konstaterad synfältsdefekt. Det som fordras för att råda bot på det limbo detta försätter många människor i är ett utredningsarbete för att undersöka hur ett nytt system för körprov på väg kan införas. Frågor som skulle behöva utredas är bland annat vad som ska ingå i testet och vem som har kompetens att bedöma testresultaten. Därtill skulle behovet av ändringar i körkortslagen och körkortsförordningen behöva klargöras, bland annat möjligheten att genomföra körprover i verklig trafikmiljö för personer med konstaterade synfältsdefekter innan en eventuell indragning av körkortet, i likhet med de som genomförs vid kognitiva bedömningar vid demens eller stroke. I samband med ovanstående resonemang i trafikutskott beslutades att uppmana regeringen att uppdra till Transportstyrelsen att i ett första steg se till att återinföra möjligheten att nyttja simulatorn på VTI för att bedöma körförmågan hos personer som fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsbortfall, och att uppmana regeringen att skyndsamt tillsätta en utredning som undersöker hur ett nytt system för körprov på väg för personer med synfältsdefekter kan införas. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : På vilket sätt har regeringen effektuerat de två uppdragen från ?
fr · H811323 · 2020-11-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:323 alltmer aggressiva agerande av (SD) till Utrikesminister (S) Den turkiska staten har intensifierat sina alltmer aggressiva aktioner såväl mot oppositionella i landet som mot andra länder. Vi ser inte bara räder mot kurdiska politiker utan även hur man klart och tydligt vill visa sig vara det arvtagare med allt vad det innebär. I propagandafilmer ser vi det tydligt, men också då förtrycket mot kristna intensifierats samt i samband med att gamla kyrkor omvandlas till moskéer och präster nekas inresetillstånd till landet. Utanför har vi sett återkommande kränkningar av internationell rätt genom militära aktioner i såväl som samt stöd till diverse olika islamistiska terrorgrupper. Utan stöd från omvärlden fortsätter man att rita om landsgränser och sjörättigheter, och man har bland annat provocerat militärt till sjöss. Att ivrigt verkat för att understödja fruktansvärda och rättsvidriga anfall mot Artsach () och har inte varit förvånande men ändå talande för vilken skurkstat kommit att bli. Den röda tråden i Erdoğans olika förehavanden handlar om islamisering, och i grund och botten önskar han återskapa ett storturkiskt islamiskt rike utan oliktänkande eller diverse minoriteter. I samband med det islamistiska mordet på en fransk historielärare såg vi än en gång vilka radikala och islamistiska tendenser som präglar Erdoğans . Den auktoritäre turkiske ledaren uttalade att hans franska kollega borde söka vård och genomgå psyktest, och han uppmanade därefter sina invånare till bojkott av franska varor. Allt detta var ett straff för att president sagt sig vilja bekämpa den radikala och alltmer påtagliga islamismen i , som senast också inneburit att än fler människor tvingats sätta livet till i ett barbariskt terrordåd. Det är inte konstigt att många reagerar efter alla grova övertramp vi sett från den turkiska regimen i och utanför gränser. I har man gått så långt att man kallat hem sin ambassadör från . Det minsta vi kan förvänta oss från svenskt håll är att kommenterar detta, men vi borde även kunna förvänta oss att man lyfter detta direkt med den turkiske ambassadören och tydligt visar solidaritet mot de som drabbas av den pågående turkiska imperialismen Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att kalla till sig ambassadör för att markera eller på annat sätt agera solidariskt gentemot alla de som på olika sätt drabbats av turkiska aggressioner?
fr · H811324 · 2020-11-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:324 Fredsbevarande insatser i konflikten mellan och av (SD) till Utrikesminister (S) gick azerbajdzjanska styrkor till våldsamt angrepp mot och Republiken (). har tusentals dött i striderna, och diktaturen , påhejade och uppbackade av despoten Erdoğans , har brutit tre överenskommelser om humanitärt eldupphör. Om inget görs av världssamfundet finns det stor risk att man slutför det man påbörjade genom folkmordet på armenier. Erdoğan har tydligt deklarerat att han vill återupprätta vad hans förfäder påbörjade, och Alijev tar varje chans att försöka ta armeniska områden. Trots det som pågår står omvärlden förhållandevis tyst och ser på. Av rädsla för att inte förstöra sina diplomatiska förbindelser inför ordförandeskapet i är regerings respons till och fördömanden av aggressionerna fullständigt obefintliga. I ett svar på en tidigare fråga från undertecknad (2020/21:164) svarar utrikesministern följande: ”Regeringen följer noggrant och med oro den allvarliga upptrappning i konflikten mellan och om som skett , och ytterligare intensifierats . Det finns olika versioner om hur striderna påbörjats och båda parterna lägger skulden på varandra.” Det är klarlagt hur striderna påbörjats. Vidare står det klart att begått åtskilliga krigsbrott genom utomrättsliga avrättningar av tillfångatagna armeniska soldater och beskjutningar av civila mål, till exempel sjukhus. Civila har dött i anfallen. kan inte längre förhålla sig neutralt till vad som sker. har tidigare svikit armenierna genom att inte erkänna folkmordet , vilket beslutat om. Svik inte igen. brukar framhålla att är en humanitär stormakt, och gäller det i sådana fall att också visa det i handling. Det går inte längre att hänvisa till att ”den svenska ståndpunkten är tydlig: eldupphör och en återgång till förhandlingar under ”. Andra åtgärder måste vidtas. Ett exempel är att FN skickar in fredsbevarande styrkor och kontrollerar gränsen med högteknologisk övervakningsutrustning. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att inom FN ta initiativ för att få till stånd en fredsbevarande insats i FN:s regi, och vilka övriga åtgärder kommer ministern att vidta utifrån ett svenskt perspektiv för att få ett slut på och aggressioner gentemot ?
fr · H811325 · 2020-11-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:325 Fängslade kvinnor i av (SD) till Utrikesminister (S) Den iranske brottaren avrättades efter att under tortyr ha tvingats erkänna ett mord. Hans egentliga brott var att ha deltagit i en fredlig demonstration. Avrättningen fördömdes av bland annat EU och . ställde in ett planerat besök i av utrikesminister . Men det enda som utrikesminister gjorde var att skriva på Twitter att hon var förskräckt. är det land i världen som har flest avrättningar per capita. Dessa avrättningar är regimens sätt att skrämma kritiker till tystnad. besökte utrikesminister i egenskap av handelsminister, och i samband med att hon tillträdde som utrikesminister menade statsrådet att hon var tvungen att bära slöja under besöket i för att träffa "utrikesministern, presidenten och premiärministern" (Aktuellt ). Statsrådets uttalande visar en stor brist på sympati för kvinnorna i som tvingas leva under slöjans förtryck. Jag har i tidigare frågor nämnt advokaten som dömts till fängelse för att ha företrätt politiska aktivister. Hon sitter fängslad i det ökända Evinfängelset. , som säger sig föra en feministisk utrikespolitik, står tyst och handfallen inför allt detta. som har gått ut med att vara landet som bedriver en feministisk utrikespolitik måste tydligt ta avstånd mot det kvinnoförtryck som bedrivs i och inte tiga när regimkritiker och människorättsaktivister fängslas, torteras och döms utan rättssäkra processer – för att slutligen hängas från lyftkranar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt arbetar ministern och regeringen för att hjälpa de fängslade kvinnorna i , såsom och andra som fängslats utan rättfärdig grund, och för att dödsstraff ska upphöra?
fr · H811326 · 2020-11-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:326 Beredskapslagrens status av (SD) till Socialminister (S) har de svenska beredskapslagren som bekant successivt skrotats och ansvaret därtill förflyttats, vilket gjort att man glömt bort vikten av välfyllda förråd. Bland allmänheten är det vidare inte särskilt vanligt att man har ett extraförråd av sådant som man kan tänkas behöva under en kris, och för många, inte minst i städerna, finns det helt enkelt inte plats för något extralager i hemmet. När program Kaliber avslöjade att uppemot skyddsutrustning bokstavligen talat bränts upp mitt under rådande pandemi som såväl äldreomsorgen som sjukvården led av brist på just detta var kritiken från vård- och omsorgspersonal omfattande. Ilskan lär, av förklarliga skäl, vara än värre hos anhöriga till de som mist livet, till följd av att bristen på skyddsutrustning orsakat den massdöd vi sett bland framför allt äldre. Från får vi dessutom höra om beslut att inte köpa in ny skyddsutrustning. Enligt myndighetens krisberedskapschef, som fattade beslutet att bränna den tidigare skyddsutrustningen, är det brist på ekonomiska medel som är orsaken till att man inte fyller på lagren. Det är mycket som hänt under pandemin som är konstigt. Exempelvis vet vi att den ansvariga myndigheten, , var fullt medveten om den omfattande bristen på skyddsutrustning (inte minst inom sjukvården) redan före pandemin. Trots att flertalet rapporter och utredningar varnat för att beredskapen ute i regioner och kommuner inte varit tillräcklig har de resurser som funnits främst använts till att exempelvis underhålla lagrets respiratorer snarare än tillgodose behovet av skyddsutrustning. Regeringen har med andra ord inte avsatt tillräckligt med medel för att säkerställa grundläggande utrustning i lagren. Vidare är det minst sagt anmärkningsvärt att socialminister klart och tydligt basunerar ut att är väl rustat för pandemin, som hon gjorde, med den vetskap som funnits inom . Det tyder antingen på att hon saknat kunskap om läget eller helt enkelt ljugit – det är oklart vad som är värst. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : På vad baserade ministern sitt uttalande om att var väl rustat för pandemin, och avser ministern att verka för att får finansiering för att säkerställa adekvata nivåer av skyddsutrustning för vård- och omsorgspersonal framöver?
fr · H811327 · 2020-11-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:327 Maktmissbruk inom sjukvården av (SD) till Socialminister (S) I är vi lyckligt lottade då vi enligt lag har rätt till grundläggande vård oavsett vilka vi är eller vilken bakgrund vi har. Enligt patientlagen ska vård så långt det är möjligt dessutom utformas och genomföras i samråd med patienten, och vi kan i samma lag läsa att vården ska främja berörda patienters integritet, självbestämmande och delaktighet. I läkarnas etiska regler (punkt 5) anges att en läkare ska behandla patienten med empati, omsorg och respekt. Ändå ser vi återkommande fall där läkare eller annan personal inom sjukvården utnyttjar sin roll på ett sätt som inte är överensstämmande med intentionen av rådande lagstiftning. I värsta fall innebär detta inte bara att drabbade patienter kränks utan även att de tvingas till ett lidande när de nekas alternativt får felaktig behandling. Undertecknad har tagit del av väldokumenterade uppgifter, som är oerhört skrämmande, om en patient som drabbats av ett hotfullt bemötande och ofredande från en verksamhetschef på ett stort svenskt sjukhus. Chefen i fråga har lagt sig i medicinska bedömningar trots att han saknar medicinsk utbildning, och han har sett till att patienten har nekats vård. Till följd av den monopolsituation som råder för det aktuella sjukhuset med avseende på den typ av specialistvård som patienten i fråga behöver finns det inga andra alternativ. Trots att en polisanmälan är upprättad och trots att patienten har vädjat om att få vård och att få slippa träffa den chef som ofredat honom finns det inte heller någon hjälp att få under rådande situation. Det skulle vara illa nog om det här var ett enskilt exempel men sorligt nog är det inte så, vilket flertalet vittnesmål tyder på. Vidare har samma person kritiserats, men då i egenskap av sin roll som chef, för att i samband med en flytt ha tystat den personal han ansvarade för. En expert på yttrandefrihet uttalade sig i om fallet och menade att chefen brutit mot såväl yttrande- som meddelarfriheten för offentliganställda. Chefen har dock, trots detta, kunnat fortsätta utan konsekvenser, vilket enligt uppgift medfört lidande för patienter och att flertalet vårdanställda har avslutat sina anställningar. Ovan nämnda exempel är naturligtvis inte det enda exemplet på hur personer med ett tungt ansvar inom sjukvården kan missbruka sin roll mot såväl patienter som anställda. I lägen där oegentligheter sker på en vårdinrättning som innehar monopol blir det naturligtvis extra svårt för de som drabbas. Det kan helt enkelt medföra såväl fysisk som psykisk skada. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att motverka att anställda inom vården missbrukar sin roll på det sätt som exemplet ovan visar, och kan vi förvänta oss att ministern vidtar åtgärder för att säkerställa att personal som saknar relevant medicinsk utbildning inte fattar medicinska beslut?
fr · H811328 · 2020-11-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:328 självförsörjning av livsmedel av (M) till Statsrådet (S) Att självförsörjningsgrad av mat sjunker är mycket oroande, och åtgärder bör vidtas för att säkra vår framtida matförsörjning. producerade bönder av vår mat – är den siffran nere på , vilket är en mycket allvarlig utveckling som regeringen och måste ta tag i och åtgärda. Livsmedelsproduktionen och lönsamheten har varit för dålig för bönder där i jämförelse med andra EU-länder har haft en sämre konkurrenskraft, vilket till stor del beror på dyrare regelsystem, byråkrati och högre skatter. Detta är faktorer som både regeringen och kan åtgärda och också måste åtgärda. Att inte vara självförsörjande på mat är allvarligt då kriser lätt kan uppstå som begränsar både produktion och import av nödvändiga livsmedel. Att självförsörjningen av kött ligger på endast vittnar om att importerar mat som har producerats och skapat jobb och tillväxt i andra länder än . bör omgående se över hur vi kan öka lönsamheten för bönder och därmed öka självförsörjningsgraden av svenska livsmedel, vilket skulle skapa jobb och tillväxt i hela . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att ska öka sin självförsörjningsgrad av kött och övriga livsmedel, och vilket mål för självförsörjningsgraden av kött och övriga livsmedel har statsrådet satt upp?
fr · H811329 · 2020-11-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:329 En upprustning av vägnätet av (M) till Infrastrukturminister (S) håller på att skylta om flera vägar i landet på vilka man sänker hastigheten på grund av bristfälliga vägar och ett försummat underhåll. Ett sätt att lösa detta problem är att man i stället rustar man upp vägarna och ser till att underhållet är tillräckligt för att kunna behålla den högre hastigheten. Många av våra mindre vägar i landet och på landsbygden har ett eftersatt underhåll, vilket påverkar både framkomligheten och trafiksäkerheten. Att då dessutom sänka hastigheterna innebär ju ytterligare en försämring för de som bor och verkar utmed dessa vägar. Företag och privatpersoner som bor utmed vägarna får ju inte bättre vägar eller en ökad framkomlighet genom en hastighetssänkning; snarare är det så att den ytterligare försämrar möjligheterna att bo och verka utmed landets mindre vägar. Alternativen till vägtransporter finns ju oftast inte ens i dessa områden, och därför blir möjligheterna till alternativa transporter helt omöjliga. Det är viktigt att regeringen tar tag i problemet och ökar underhållet och ser till att våra vägar runt om i landet ska slippa bli sämre och slippa få hastighetssänkningar. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att se till att våra vägar runt om i landet och på landsbygden kan rustas upp och få behålla sina ordinarie hastighetsgränser och slippa få hastighetssänkningar på grund av bristande underhåll?
fr · H811330 · 2020-11-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:330 av (KD) till Utrikesminister (S) Enklaven har varit militärt kontrollerat av och är en självständig region som främst bebos av armenier. När föll samman genomfördes en folkomröstning som resulterade i en självständighetsförklaring från , och befolkningen önskar fortfarande att ska vara en självstyrande region med nära band till . har gjort stora demokratiska framsteg och har viktiga partnerskap och samarbetsavtal med Europeiska unionen. Genom det östliga partnerskapet har samarbetet mellan och stärkts . Av de tio länder som ingår i partnerskapet är ett av de länder som har gjort störst demokratiska framsteg. Konflikten med grannlandet om enklaven har lett till krig, och situationen har länge varit spänd mellan länderna. Ett flertal fredssamtal har hållits mellan och om framtida tillhörighet genom den utsedda Minskgruppen inom ramen för . Detta har inte gett något resultat. Under den senaste månaden har planerat koordinerade attacker på områden i regionen, och har besvarat de militära attackerna. Flera hundra invånare på båda sidor har dödats, tusentals är skadade och tiotusentals har flytt undan den militära konfrontationen. Att ger stöd åt förvärrar situationen och minskar möjligheten till varaktig vapenvila och fred. Det lilla kristna landet med ca 3 miljoner invånare omges av tre angränsande muslimska länder: , och med ca 160 miljoner invånare. behöver nu EU:s, och Minskgruppens stöd. kommer att ledas av utrikesminister , och bör med kraft agera mot den militära aggressionen från diktaturen och verka för vapenvila och dialog om fred och försoning. Än så länge har vädjan om en hållbar vapenvila och dialog avvisats av diktatorn i som ställer ultimatum om att enklaven ska införlivas med – inga andra alternativ accepteras. Flera vapenvilor har blivit brutna, och läget är låst. fortsätter civila att drabbas i konflikten. All utländsk inblandning bör fördömas, och invånarna i bör fortsättningsvis få bestämma över sin framtid. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt kommer ministern, via Minskgruppen och , att verka för en hållbar vapenvila och självbestämmande för befolkningen i ?
fr · H811331 · 2020-11-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:331 Kasserad skyddsutrustning under krisen av (SD) till Socialminister (S) Bristen på skyddsutrustning har som bekant varit enorm under coronapandemin, så även inom sjukvården och äldreomsorgen. På flera håll var det till och med så illa ställt att personal inom och på äldreboenden tvingades använda olika hemmasydda munskydd av gammalt tyg samt hemmaklistrade visir av overheadfilm. Det fanns även omfattande exempel på personal som fick arbeta helt oskyddade med ökad smittspridning och massdöd bland brukare som resultat. Att det kunde gå så här långt, och att man aktivt valde en påstådd strategi som tillät en hög smittspridning med vetskapen om dåligt rustade beredskapslager och en omfattande brist på skyddsutrustning är illa nog. Därtill är det fullkomligt oförståeligt att skyddsutrustning från nationella beredskapslager bokstavligen talat eldades upp. Närmare bestämt handlade det om 235 000 munskydd, 134 000 skyddsrockar och 1 miljon skyddshandskar, samtliga i oskadade och obrutna förpackningar. krisberedskapschef menade att hon tagit beslutet då denna utrustning varit för gammal, alternativt tillhört en äldre modell, och menade att det skulle innebära en falsk säkerhet om det skickades ut till det offentliga. Mot bakgrund av att antalet som tvingats arbeta utan eller med undermålig skyddsutrustning är många har beslutet inte helt oväntat mött hård kritik – inte minst från fackligt håll. Det beslut som krisberedskapschef fattade att bränna denna utrustning kan och har med största sannolikhet också orsakat en ökad smittspridning i . Det lär dessutom ha bidragit till den omfattande död vi sett bland riskgrupper till följd av att det saknats skyddsutrustning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Delar ministern uppfattningen att myndighetens åtgärd att bränna skyddsutrustningen var nödvändig eller avser ministern att ta initiativ för att detta inte ska hända igen?