ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812934 · 2020-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21: 934 av (SD) Korttidsarbete, fråga 2020/21:988 av (SD) Korttidsarbete samt fråga 2020/21:1048 av (M) Permitteringsstödet har frågat mig om jag anser att har fått erforderliga resurser för kontrollverksamheten och hanteringen av utbetalningar för korttidsarbete när utbetalningar sker uppåt in i nyttjandeperioden för ersättningen. har vidare frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att snabba på processen med ansökningsförfarande och utbetalningar av korttidsarbete för . har frågat finansministern om regeringen avser att skapa snabbare rutiner för att ge företag, som annars skulle vara normalt lönsamt verksamma, möjlighet att genom permitteringsstöd kunna hantera sig igenom den aktuella pandemin. Frågan har överlämnats till mig. har beviljat cirka 72 900 ansökningar av korttidsarbete vilka omfattar drygt 572 000 anställda och . På arbetar normalt cirka 450 personer. har myndigheten vuxit till 650 anställda och lånat in ytterligare cirka 130 personer från andra myndigheter. För att möta söktrycket har myndigheten även prioriterat om arbetsuppgifter för befintlig personal. Korttidsstödet är delvis ett nytt system som har införts snabbt och som har hjälpt många företag att kunna behålla personal under den rådande krisen. måste handläggningsarbetet få ta den tid som behövs för att granska och kontrollera alla ansökningar. har förstärkt förvaltningsanslag, efter förslag från regeringen med i regeringens första extra ändringsbudget och med i regeringens sjätte extra ändringsbudget. påbörjade sitt arbete med att göra de förändringar som krävs i myndighetens tekniska stödsystem för att möjliggöra utbetalning av det av regeringen aviserade fortsatta stödet , även till de arbetsgivare som avslutat sin korttidspermittering . Därtill kommer regeringen att föreslå att förvaltningsanslag förstärks med sammanlagt 2021.
frs · H812935 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:935 av (SD) Kostnadsräntan på skattekontot och ett tillfälligt anstånd med skatteinbetalning har frågat mig om jag anser att det finns anledning att tillfälligt ge privatpersoner möjlighet att ansöka om ett anstånd med skatten, alternativt justera den höga kostnadsräntan på skattekontot, för att ge privatpersoner i ekonomiskt trångmål en respit eller en mer rimlig kostnadsränta på sin förfallna skatteskuld, och om jag vidtar några åtgärder. Den högre kostnadsräntan tas endast ut i vissa särskilda situationer och kan då ses som ett påtryckningsmedel för att förmå den skattskyldige att uppfylla vissa grundläggande krav. Denna ränta beräknas bl.a. på underskott när betalning av skatter och avgifter inte har gjorts på förfallodagen. När det gäller privatpersoners slutliga skatt ska den i huvudfallet betalas senast en viss förfallodag som infaller efter det att har gått från det att beslutet om slutlig skatt fattades. Det är först från och med dagen efter denna förfallodag som den högre kostnadsräntan tas ut på underskott på skattekontot. Den högre kostnadsräntan tas också ut på underskott som beror på att deklaration inte alls har lämnats in och därför har uppskattat inkomsten. Detta gäller dock endast för vissa typer av skatter och avgifter, t.ex. mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter. Enligt befintliga regler ska efter ansökan bevilja anstånd med betalning av skatt eller avgift om det finns synnerliga skäl. Även privatpersoner kan ansöka om denna typ av anstånd. bedömer att tillfälliga betalningsproblem till följd av pandemin kan anses utgöra sådana synnerliga skäl som är en förutsättning för det aktuella anståndet. Privatpersoner har således möjlighet att under vissa förutsättningar få anstånd vid tillfälliga betalningssvårigheter i den rådande situationen. Om beviljar ett sådant anstånd är det den lägre kostnadsräntan, som uppgår till , som tas ut .
frs · H812936 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:936 av (SD) Differentierad arbetsgivaravgift har frågat mig om ett förslag om en geografiskt differentierad arbetsgivaravgift i syfte att stödja glesbygden. Som jag svarade på en snarlik fråga arbetar regeringen för att det ska finnas goda förutsättningar för företagande och boende på landsbygden. Regeringen vill se en levande och växande landsbygd. Den regionala nedsättningen av socialavgifterna som finns är ett stöd för detta. Nedsättningen stimulerar småföretagandet och dess syfte är att bidra till god service i de delar av landet som har de största geografiska lägesnackdelarna med bland annat långa avstånd och liten hemmamarknad. Det är angeläget att stimulera en regional utveckling på olika sätt. Regeringen arbetar för att det ska finnas goda förutsättningar för företagande och boende på landsbygden, såväl med generella som med särskilda åtgärder riktade till dessa områden. Exempel på detta är de stöd till investeringar för företag på landsbygderna som görs inom ramen för landsbygdsprogrammet. Ett annat exempel är att och ger stöd till digitalisering i företag på landsbygderna. Regeringen har också beslutat om statsbidrag om totalt till kommuner i stödområde A för att stödja näringslivsutvecklingen i dessa kommuner –2020. Målet är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. De geografiska lägesnackdelarna påverkar inte bara företagen, utan även fysiska personers möjligheter att bo och arbeta. Regeringen arbetar därför även för att det ska finnas goda generella förutsättningar för boende och arbete på landsbygden. Den regionala skattereduktionen som trädde i kraft och som gäller för boende i vissa glest befolkade områden i främst och nordvästra underlättar och kan attrahera till boende i dessa delar av landet. Att skattereduktionen attraherar till boende och arbete på landsbygden och att den sänkta skatten kan bidra till en ökad lokal konsumtion, är även positivt för det lokala näringslivet. I vissa delar av landet finns även en regional nedsättning av fordonsskatten. För hushåll och tjänstesektor i delar av norra gäller även en nedsatt energiskatt på el.
frs · H812937 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:937 av (SD) Militära kartor på internet som avslöjar hemliga anläggningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det som har avslöjats av . Riksintressen är ett sätt för staten att påverka och bevaka intressen av särskild nationell betydelse inom samhällsplaneringen och regleras i . Ett riksintresse är ett mark- eller vattenområde som långsiktigt ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan skada det värde som utgör riksintresset. Enligt förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden är Försvarsmakten sektorsmyndighet och ansvarig för att identifiera, besluta om och informera om riksintressen för totalförsvarets militära del. Försvarsmakten ansvarar, med beaktande av sekretess- och säkerhetslagstiftningen, följaktligen för tillämpningen av regelverket. Jag utgår från att Försvarsmakten gör en noggrann bedömning i varje enskilt fall hur olika riksintressen kan redovisas.
frs · H812938 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:938 av (M) Restaurangbranschen och skatt på engångsartiklar har frågat mig om jag är beredd att ge besked om att jag backar från att införa en ny skatt på engångsartiklar. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna, och Liberalerna anges att en skatt eller avgift ska införas på engångsartiklar. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen en utredning, som lämnade sina förslag i betänkandet Skatt på engångsartiklar (SOU 2020:48). Utredningens betänkande har remitterats. Remisstiden löper ut . Därefter kommer betänkandet – och inkomna remissynpunkter – att beredas inom .
frs · H812939 · 2020-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:939 av (M) En minskning av vildsvinsstammen har frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit eller ämnar vidta för att kraftfullt minska vildsvinsstammen. beslutade regeringen om det s.k. vildsvinspaketet inom livsmedelsstrategins handlingsplan del 2. Regeringen, och Liberalerna enades om att avsätta och därefter beräknas avsättas –2025. Dessutom görs i enlighet med budgetpropositionen satsningar på ytterligare 2021–2025 bl.a. för att subventionera trikinanalyser. Satsningen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Vildsvinspaketet tillsammans med förstärkningen i budgetpropositionen är långsiktiga och breda satsningar, som ska bidra till att mer vildsvinskött når marknaden genom att underlätta köttets väg till konsument och skapa incitament för vildsvinsjakt. har också remitterat ett förslag till ändringar i jaktlagen (1987:259) och jaktförordningen (1987:905) som gör det möjligt att meddela förbud mot och villkor för utfodring av vilt. Remisstiden går ut . har dessutom på regeringens uppdrag tagit fram en nationell förvaltningsplan för vildsvin som gäller för åren 2020–2025. Där ingår konkreta resultat- och åtgärdsmål för vildsvinsförvaltningen och en plan för hur det ska uppnås. I sammanhanget kan också nämnas att regeringen beslutat om jaktmedel som underlättar jakten och avskjutningen av vildsvin ökade kraftigt under förra jaktåret. Frågan om hur vi ska kunna åtgärda de stora och ökande problemen som den växande vildsvinsstammen orsakar är oerhört angeläget för mig och jag har initierat flera möten med anledning av detta. I är det enligt huvudregeln i 10 § jaktlagen fastighetsägaren som har jakträtt på den mark som tillhör fastigheten. Motiverade och aktiva jägare är en förutsättning för en väl fungerande viltförvaltning. Jag ser det därför nödvändigt med en väl fungerande samverkan mellan dessa och andra aktörer.
frs · H812940 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:940 av (M) Konkurrenskraftsutredning för stärkande av åkerinäringen har frågat mig när jag och regeringen kommer att följa beslut om att tillsätta en konkurrenskraftsutredning för stärkandet av svensk åkerinäring. har tillkännagett för regeringen att det behövs en utredning för att skyndsamt stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. I budgetpropositionen redogör regeringen för vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivandet och konstaterar att tillkännagivandet med dessa är slutbehandlat. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra en översyn av hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och att lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att öka regelefterlevnaden ytterligare (dir. 2019:51:). I uppdraget ingår också att föreslå ytterligare sanktionsväxling från straffrättsliga påföljder till sanktionsavgifter. Regeringen menar att förbättrade kontroll- och sanktionsmöjligheter är de viktigaste åtgärderna för att stödja den svenska åkerinäringen. Den skötsamma delen av branschen får inte missgynnas. Regeringens ställningstagande om tillkännagivandet grundar sig vidare på en rad åtgärder som har vidtagits på yrkestrafikområdet i syfte att främja ordning och reda i branschen och därmed den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. presenterade regeringen därutöver en nationell godstransportstrategi. Vidare har regeringen arbetat med omförhandlingar av flera av EU:s rättsakter inom det s.k. mobilitetspaketet. De tre rättsakter som antogs omfattar bl.a. tillträdet till godstransportmarknaden inkluderat reglerna om cabotage samt bestämmelserna om kör- och vilotider samt färdskrivare. Därtill införs specialutformade regler för utstationering av yrkesförare inom vägtransportområdet. Alla de här redovisade åtgärderna har varit efterlängtade av såväl företag som arbetstagarrepresentanter inom åkerinäringen. Min och regeringens uppfattning är att de på ett påtagligt sätt kommer att stärka svensk åkerinärings konkurrenskraft.
frs · H812941 · 2020-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:941 av (M) Bristande kunskaper i matematik har frågat mig vad jag har gjort eller avser att göra för att vända denna negativa utveckling och se till att våra elever får tillräckliga kunskaper i matematik. Vi ser nu i alla internationella mätningar att den negativa trenden med sjunkande resultat definitivt är bruten. De förbättringar av svenska elevers kunskaper som skett , bl.a. i matematik, håller i sig. Vi ser dessutom att fler elever når kunskapskraven och går ut med behörighet till gymnasieskolans nationella program. Det är tack vare ett hårt arbete från lärare och elever och en rad viktiga satsningar som regeringen gjort på skolan . Det handlar t.ex. om fler anställda, mer statliga resurser och satsningar på lärarna för att förbättra undervisningen, som t.ex. den stora fortbildningssatsningen Matematiklyftet för lärare i alla skolformer. Men vi har en bit kvar till när svensk skola var som bäst. Därför behövs fortsatta satsningar på skolan. Grundläggande kunskaper i matematik är i många fall nödvändiga för att klara högre utbildningar. De är också avgörande för en god kompetensförsörjning. För att stärka matematikkunskaperna har regeringen beslutat om mer undervisningstid i matematik i , en utökning med från . gäller även bestämmelserna i skollagen (2010:800) om en Läsa-skriva-räkna-garanti i förskoleklassen och lågstadiet. Garantin ska säkerställa att alla elever som behöver stödinsatser tidigt får det i svenska, svenska som andraspråk och matematik. Men ska kunskapsresultaten fortsätta uppåt behöver vi bryta ojämlikheten i skolan. TIMSS 2019 visar, precis som den senaste PISA-undersökningen, att har fortsatta problem med en allt för ojämlik skola. Det är alarmerande. Inget land har, mig veterligen, uthålligt kunnat höja sina kunskapsresultat om man inte förbättrat likvärdigheten. Alla elever måste lära sig mer, både elever som har lätt för sig och de som har det svårare. Bara så kan hålla ihop och klara den internationella konkurrensen. Regeringen har gjort en hel del genom mer resurser och riktat stöd till de skolor med tuffast förutsättningar. Ett exempel är det stora bidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, som byggs ut till och där mest resurser går till de skolor som bäst behöver det. Men vi behöver också komma åt grundorsakerna till skolsegregationen. Därför hoppas jag att de välutredda förslag i betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28) som aktivt diskuteras för att göra skolvalet mer rättvist och öka likvärdigheten, tas på allvar av samtliga partier i riksdag. Vi kan inte längre ha ett skolsystem som av forskning och profession har dömts ut för att öka skillnaderna mellan elever. förtjänar modiga politiker som gör fortsatta satsningar på skolan och enas om reformer som bryter skolsegregationen.
frs · H812942 · 2020-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:942 av (M) Myndigheternas efterlevnad av tidsgränsen vid avverkningsanmälan har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att gränsen vid avverkningsanmälan verkligen efterlevs av myndigheter. Det finns ett tydligt förfarande för hur hanterar avverkningsanmälningar. Inför en föryngringsavverkning som är eller större ska en avverkningsanmälan lämnas till senast av anmälningarna om avverkning handläggs manuellt hos . av de inkomna anmälningarna sorteras ut och handläggs automatiskt utan en kontroll. En stor del av de ärenden som handläggs manuellt hanteras utan mer omfattande utredning, en mindre andel leder vidare till fortsatt utredning och tillsynsåtgärder. Om en sådan utredning visar att avverkningen inte kan utföras i enlighet med skogsvårdslagen (1979:429) och sådan hänsyn som ska tas enligt den, utan att orsaka skada på naturmiljön, behöver överväga om ett föreläggande eller förbud enligt 12 kap. 6 § krävs för att begränsa eller motverka skadan. Om en avverkningsanmälan berör ett område med höga naturvärden ska alltid förutsättningarna för formellt skydd undersökas, i enlighet med den nationella strategin för formellt skydd av skog. I de fall flera myndigheter har tillsynsansvar, vilket är fallet vid bl.a. frågor om artskydd i skogen, ska myndigheterna samordna tillsynen om det är ändamålsenligt och möjligt. Enligt myndighetsförordningen (2007:515) framgår även att myndigheterna ska verka för att genom samarbete ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet. Regeringen aviserade i budgetpropositionen ett förenklingspaket för skogsbruket. Regeringen har därför gett i uppdrag att genomföra åtgärder som ska effektivisera skogsägarens kontakter med och andra myndigheter samt erbjuda bättre och enklare beslutsstöd som främjar ett aktivt och hållbart skogsbruk så att det blir enklare att nå skogspolitikens produktions- och miljömål. Åtgärderna ska även på ett effektivt och användarvänligt sätt ta tillvara möjligheterna med digitala data och utvecklat kartmaterial. Exempel på åtgärder som kan genomföras är att utreda möjligheter till mer effektiv och snabbare handläggning av ärenden samt att arbeta med förbättrad service för skogsägare, inklusive fortsatt arbete med en gemensam inlämningsfunktion. har slutbetänkande – Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) överlämnats till regeringen. Jag har noterat att utredningen presenterat flera förslag som rör avverkningsanmälan. Då förslag bereds i ska jag inte föregå denna process.
frs · H812943 · 2020-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:943 av (M) Det planerade stationsläget vid har frågat mig om uppdrag angående stationsläget vid . Jag vill börja med att påminna om att det var den dåvarande borgerliga regeringen som tillsatte Sverigeförhandlingen (dir 2014:106) med syfte att möjliggöra ett snabbt genomförande av nya stambanor för höghastighetståg. , som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, står det att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att , , och regioner och städer längs med och i anslutning till banans sträckning bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. Nya stambanor för höghastighetståg är ett mycket stort projekt. Det är viktigt att det analyseras noggrant, inklusive hur banorna ska finansieras. Regeringen har därför uppdragit åt att redovisa uppdaterade och kompletterande uppgifter angående nya stambanor inom en total investeringsram på , prisnivå. lämnade en första, inledande, delredovisning av uppdraget kring nya stambanor, vilken innehåller övergripande analyser, bedömningar av de övergripande systemkonsekvenserna och bedömningar inför fortsatta arbete. Det förtjänar att förtydligas att denna delredovisning inte innehåller några ställningstaganden från utan är snarare en redovisning av några av frågeställningarna inför det fortsatta arbetet. fortsätter sitt uppdrag med att ta fram ett fördjupat underlag och att föra en dialog om hur de nya stambanorna kan utformas. Uppdraget i sin helhet ska slutredovisas . Regeringen hade önskat en bred politisk diskussion om finansieringen av de nya stambanorna, men har tackat nej till att delta. kan jag konstatera att det i flertalet berörda kommuner och regioner finns en stor politisk samstämmighet om att nya stambanor är en angelägen utbyggnad. Dessa parter har bedrivit ett planeringsarbete kring utbyggnaden. Jag sätter stort värde på det arbetssätt som utvecklades under arbetet med Sverigeförhandlingen och ser det som mycket angeläget att ta tillvara den utvecklade samverkan mellan stat, kommuner och regioner som finns, inte minst i frågan om nya stambanor.
frs · H812945 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:945 av (SD) Åtgärder för att nå miljömålen har frågat mig om miljöbeskattningen är viktig i för att nå miljömålen, eller kan vi framöver förvänta oss andra typer av åtgärder för att nå klimatmålen. Parallellt med den djupa kris vi befinner oss i med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 är klimatfrågan alltjämt vår tids ödesfråga. Torka, översvämningar, bränder och andra följder av ett förändrat klimat slår hårt mot människors möjlighet till ett gott liv. Det är avgörande att klimatomställningen, bl.a. genom investeringar i fossilfria, cirkulära och biobaserade lösningar, prioriteras högt inom arbetet med återhämtningen efter pandemin. har stora möjligheter att agera föregångsland och bidra till att minska de globala utsläppen genom att utveckla och sprida utsläppsminskande tekniker. Detta är utgångspunkten för flera tongivande branscher som inom ramen för initiativet Fossilfritt tagit fram visionen om som en permanent världsutställning för klimatsmart teknik. Regeringen arbetar aktivt för att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta utan att orsaka miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Regeringens inriktning är fortsatt att integrera klimat och miljö inom andra relevanta politikområden vilket är avgörande för att kunna nå målen. Den övergripande bedömningen om att det endast går att nå två av sexton miljökvalitetsmål med beslutade styrmedel kvarstår . Bedömningen är att miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt kommer att nås och miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö är nära att nås. De mål där utvecklingen i miljön är positiv är luft och Bara naturlig försurning. För vissa mål går det inte att utläsa en tydlig riktning i utvecklingen i miljön. För att miljömålen ska kunna nås behöver miljö och klimat integreras och åtgärder vidtas i alla relevanta politikområden. Miljömålen utgör den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Miljömålen är därför också en viktig utgångspunkt för genomförande av Agenda 2030 med sina 17 globala mål för hållbar utveckling. Miljömålen utgör den nationella implementeringen av Agenda 2030:s miljörelaterade mål och delmål. Regeringens klimatpolitiska arbete ska enligt klimatlagen (2017:720) utgå från det långsiktiga, tidssatta utsläppsmål som har fastställt. Regeringen ska enligt klimatlagen ta fram en klimatpolitisk handlingsplan som bland annat bör innehålla en beskrivning av vilka ytterligare åtgärder eller beslut som kan behövas för att nå de nationella och globala klimatmålen. Regeringen föreslår i den klimatpolitiska handlingsplan som lämnades att ökade ansträngningar görs för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden för att nå det långsiktiga och tidsatta utsläppsmålet. Det arbetet innefattar över 130 olika åtgärder inom en rad politikområden så som att se över all relevant lagstiftning för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag. Regeringen kommer även fortsättningsvis använda sig av de mest effektiva åtgärderna för respektive miljöproblem vilket inbegriper både ekonomiska styrmedel och andra typer av åtgärder.
frs · H812946 · 2020-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:946 av (S) Skydd av djur i människans tjänst har frågat mig om jag avser att agera för att fler djur i människans tjänst får ett skarpare skydd i lagen. Det är helt oacceptabelt att samhällsnyttiga funktioner som har till uppgift att hjälpa andra utsätts för trakasserier, våld eller hot. Det är i förlängningen ett angrepp på det demokratiska samhället. Det nya brottet sabotage mot blåljusverksamhet som trädde i kraft omfattar angrepp på blåljusverksamhet och personer som bistår blåljusverksamhet, t.ex. tulltjänstemän som hjälper polisen vid en insats. Även gärningar som riktar sig mot hjälpmedel som används i verksamheten, dit bl.a. polishundar och polishästar räknas, omfattas av bestämmelsen. Det krävs inte att t.ex. djuret ägs av respektive myndighet utan det är tillräckligt att den används eller ska användas i blåljusverksamheten. Att skada ett tjänstedjur kan vidare under vissa omständigheter utgöra förgripelse mot tjänsteman. Med det sagt måste det straffrättsliga skyddet för samhällsnyttiga funktioner vara ändamålsenligt och starkt. tillsatte därför regeringen en utredning som ska ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås på bästa sätt. Uppdraget ska redovisas . () bereds dessutom betänkandet Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem (SOU 2020:7). I betänkandet föreslås bl.a. att djurplågeribrottet delas in i två grader, brott av normalgraden och grovt brott, och att straffskalan för grovt brott ska vara fängelse i lägst och högst .