ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811661 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:661 Åtgärder mot islamistiska extremister i av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) protesterade salafister utanför i . Demonstrationen kombinerades även med en bön mitt på gatan. intervjuade imamen, som berättade att yttrandefriheten har gränser och att islam kommer att segra. Imamen berättade även hur han hotade polisen att muslimer kommer att stoppa koranbrännare om inte myndigheten agerar. Gruppen hade fått tillstånd av polisen att demonstrera mot vad man menar är en passerad gräns i yttrandefriheten och mot och dess president , som påstås sprida hat mot muslimer. På platsen delade gruppen ut flygblad med budskapet att ge muslimer ett särskilt skydd mot kritik som man menar att judar redan har. På flygbladet beskrivs hån mot islam som ”brottsligt” och att ”hån mot religion bör förbjudas”. Demonstrationen anordnades av en imam som är ordförande i en muslimsk förening. Han har tidigare anordnat protestaktioner mot Säkerhetspolisens () agerande att frihetsberöva flera imamer med vad myndigheten menar är kopplingar till våldsbejakande miljöer. Enligt anordnades demonstrationen med en terrordömd person. Vid demonstrationen talade imamen på svenska om att islamkritiker ”försöker släcka ljus” men att islam kommer att segra. Vidare slog han fast att president är en rasist när han hävdar att kritik mot islam är yttrandefrihet. På arabiska hade imamen en annorlunda retorik. Där talade han om att ska ”förstöra deras enhet” och ”sätta skräck i deras hjärtan”. – Det finns ingen skillnad mellan islam och politisk islam. De vill skilja på muslimer. I intervjun med berättar imamen att han pratat med polisen och tydliggjort att om inte myndigheten stoppar koranbrännarna kommer hans följare att agera. Då ska polisen ha svarat imamen att de skulle lösa situationen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern att vidta för att säkerställa att islamistiska extremister inte kan sätta skräck i det svenska samhället genom hot?
fr · H811662 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:662 Automatiserat beslutsfattande och konsumenttrygghet av (SD) till Statsrådet (S) Med anledning av den rapporterade riksrevisionsgranskningen av automatiserat beslutsfattande vid myndigheter och hur det bland annat påverkar enskilda personer, så aktualiseras även frågan om hur konsumentskyddet kan stärkas på området. granskning visar att automatiserat beslutsfattande inte alltid leder till effektivitet eller rättssäkerhet och då det fallerar drabbar det enskilda personer. Brister med den ökade automatiseringen är bland annat risker i om fattade beslut är korrekta. Dessutom konstateras att myndigheterna lagt för stort fokus på låga kostnader och för lite på kontroll och uppföljning. Detta beror inte på problem med tekniken utan på bristande planering och åtgärder. Liknande brister och behoven av utökad rättssäkerhet för utökad konsumenttrygghet tas även upp av intresseorganisationer i konsumentfrågor. Automatiserat beslutsfattande används i stor utsträckning på konsumentmarknaden. Den oskyddade konsumentgruppen barn och unga omfattas i hög grad av detta. Konsumenter behöver ha rätten att motsätta sig beslut som fattats automatiskt, att ändra köp och att få veta vilka data som används, i vilket syfte och vem som har tillgång till dessa data. Behov av mer anpassad reglering har lyft i en resolution om säkerställande av konsumenters förtroende om säkerhet och funktion, etiska frågor och möjlighet till mänsklig kontroll. Vidare finns behov av åtgärder kring ansvarsfördelning, korrigeringsmöjligheter och möjlighet att pröva och upphäva beslut. , och svenska konsumenters intresseorganisationer har alltså lyft fram ett antal behövliga åtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att verka för att skapa bättre förutsättningar för effektiva, rättssäkra och korrekta automatiserade beslut för större konsumenttrygghet?
fr · H811663 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:663 Automatiserat beslutsfattande och beivrande av fusk av (M) till Statsrådet (S) publicerade rapporten beslutsfattande i statsförvaltningen, där det automatiserade beslutsfattandet hos tre myndigheter utvärderas. En av de myndigheter som använder sig av automatiserat beslutsfattande och som utvärderas i rapporten är . De tre myndigheter som utvärderas i rapporten får en övergripande gemensam rekommendation: De bör följa upp sina automatiserade beslut i syfte att säkerställa att de varit korrekta. För tillkommer ytterligare två rekommendationer. En av dem är att fortsätta arbetet med att införa kontroller baserat på riskprofiler i föräldrapenningen för att motverka felaktiga utbetalningar. I en rapport från (2019:3) uppskattas kostnaden för de felaktiga utbetalningarna inom den tillfälliga föräldrapenningen till . Av denna kostnad uppskattas som avsiktliga, där den sökande misstänks avsiktligt har lämnat felaktiga uppgifter. Arbetet mot fusk måste fortsätta. Det är en ekonomisk fråga – stora belopp som hamnar i fel fickor – men också viktigt för förtroendet för såväl föräldrapenningen som socialförsäkringarna i stort. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att implementerar de rekommendationer som lämnar i sin rapport?
fr · H811664 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:664 Information från myndigheter avseende 5G-utbyggnaden av (M) till Försvarsminister (S) 5G-nätets utbyggnad står högt på dagordningen i såväl som i övriga EU och världen. som gått har säkerhetsfrågorna och aspekter kopplade till integritet präglat diskussionerna. Flera länder har redan fattat beslut med beaktande av de säkerhetspolitiska aspekterna. Frågan har även utrikespolitiska implikationer. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga försvarsminister : Har ministern fått information om eller diskuterat Försvarsmaktens yttrande till PTS inför det beslut kring 5G-utbyggnaden som meddelades ?
fr · H811665 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:665 Information från myndigheter avseende 5G-utbyggnaden av (M) till Utrikesminister (S) 5G-nätets utbyggnad står högt på dagordningen i såväl som i övriga EU och världen. som gått har säkerhetsfrågorna och aspekter kopplade till integritet präglat diskussionerna. Flera länder har redan fattat beslut med beaktande av de säkerhetspolitiska aspekterna. Frågan har även utrikespolitiska implikationer. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga utrikesminister : Har ministern fått information om eller diskuterat Försvarsmaktens eller Säkerhetspolisens yttranden till PTS inför det beslut kring 5G-utbyggnaden som meddelades , inte minst givet dess implikationer för svensk utrikespolitik?
fr · H811666 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:666 Information från myndigheter avseende 5G-utbyggnaden av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) 5G-nätets utbyggnad står högt på dagordningen i såväl som i övriga EU och världen. som gått har säkerhetsfrågorna och aspekter kopplade till integritet präglat diskussionerna. Flera länder har redan fattat beslut med beaktande av de säkerhetspolitiska aspekterna. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern fått information om eller diskuterat Säkerhetspolisens yttrande till PTS inför det beslut kring 5G-utbyggnaden som meddelades ?
fr · H811667 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:667 Information från myndigheter avseende 5G-utbyggnaden av (M) till Statsrådet (S) 5G-nätets utbyggnad står högt på dagordningen i såväl som i övriga EU och världen. som gått har säkerhetsfrågorna och aspekter kopplade till integritet präglat diskussionerna. Flera länder har redan fattat beslut med beaktande av de säkerhetspolitiska aspekterna. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Har statsrådet fått information om eller diskuterat Säkerhetspolisens och Försvarsmaktens yttranden till PTS inför det beslut kring 5G-utbyggnaden som meddelades ?
fr · H811668 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:668 Statsministerns ledning av det av (M) till Statsminister (S) 5G-nätets utbyggnad står högt på dagordningen i såväl som i övriga EU och världen. som gått har säkerhetsfrågorna och aspekter kopplade till integritet präglat diskussionerna. Flera länder har redan fattat beslut med beaktande av de säkerhetspolitiska aspekterna. I regeringen har flera olika statsråd ansvar för olika aspekter av 5G-frågan, något som framfördes av statsrådet i , i interpellationsdebatten om säkerhetsrisker med införandet av 5G-nätet. Således tydliggörs viktiga frågor om regeringens samordning, ledning och hantering av centrala säkerhetspolitiska ärenden. 5G-frågan berör säkerhetspolitik i vid bemärkelse och behöver hanteras på ett sammanhållet sätt. Eftersom statsministern leder det säkerhetspolitiska rådets arbete, vilket inrättats för att regelbundet samordna hanteringen av frågor som rör säkerhet i bred bemärkelse, är det således relevant att veta vad statsministern har fått för information samt hur statsministern därefter agerat. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsminister : Har statsministern i det , och som ledare för rådet, fått information om eller diskuterat Försvarsmaktens och Säkerhetspolisens yttranden till PTS inför det beslut kring 5G-utbyggnaden som meddelades ?
fr · H811669 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:669 Förebyggande sjukpenning av (M) till Statsrådet (S) Inspektionen för socialförsäkringen har publicerat en rapport om gällande regler för förebyggande sjukpenning. Den slutsats myndigheten drar i sin rapport är att reglerna för förebyggande sjukpenning inte fungerar som avsett för arbetet med att förebygga sjukdom, nedsatt arbetsförmåga och sjukfrånvaro. Ett av de problem som identifierats är att reglerna gällande förebyggande sjukpenning fungerar dåligt för den med psykisk ohälsa eller diffusa symtom. Ett av skälen är att behandlings- eller rehabiliteringstid inte når upp till det nuvarande kravet om minst en fjärdedel av arbetstiden. Konkret kan det handla om att en kbt-behandling bara är lång, vilket inte räcker för någon som exempelvis arbetar heltid. Utöver detta godkänner inte alltid de förekommande behandlingarna. Psykiatriska diagnoser är den vanligaste sjukskrivningsorsaken. Utvärderingar visar att kbt-behandlingar mot psykisk ohälsa är mer effektiva om de sätts in före sjukskrivning och mindre effektiva om de sätts in efter sjukskrivningen. har föreslagit att anställdas möjligheter till förebyggande åtgärder via arbetsgivaren ska stärkas. Arbetsgivare och medarbetare bör uppmuntras att använda förebyggande sjukpenning för att delta i rehabilitering som förebygger en eventuell sjukskrivning. Inspektionen för socialförsäkringens rapport visar att det finns reformbehov inom den förebyggande sjukpenningen och att det behöver ske anpassningar. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra möjligheten att använda den förebyggande sjukpenningen, och vilka konkreta förändringar planerar statsrådet för?
fr · H811670 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:670 Förlängningen av sjukpenning till covid 19-sjuka av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet besökte socialförsäkringsutskottet och redogjorde för regeringens planer gällande gruppen med personer som haft covid-19 och vad som gäller för deras sjukpenning. gav, i en rapport som publicerades , svidande kritik till flera av de myndigheter som granskades gällande styrning och ledning. kritiserades bland annat för att ha dålig insyn i hur statliga myndigheter, i sin roll som arbetsgivare, hanterade sina sjukskriva medarbetare. Statsrådet , som ansvarar för , ställer höga krav på att ska ha god kommunikation med företag, små som stora, när det gäller medarbetare som är sjukskrivna eller redan utförsäkrade på grund av covid-19. Detta framstår som en aning märkligt när inte lyckas upprätthålla en väl fungerande kommunikation med andra statliga myndigheter. Statsrådet ställer också kravet att läkare ska kunna garantera att en person med genomgången covid-19 ska vara tillbaka i arbete efter dag 366 i sjukförsäkringen. Givet kunskapen om covid-19 och dess efterverkningar måste det anses vara mycket svårt att kunna ställa en sådan prognos. Med tanke på just kunskapsläget är min fråga till statsrådet : Hur avser statsrådet att säkerställa hur den aviserade förändringen inom gällande sjukpenning ska fungera, med tanke på det bristande kunskapsläget om covid-19 och dess biverkningar?
fr · H811671 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:671 En begriplig och trygg sjukförsäkring av (M) till Statsrådet (S) En begriplig och trygg sjukförsäkring är vad regeringen avser att arbeta för, men några förslag för att uppnå detta har vi inte sett spår av. I stället ökar antalet personer som blir av med sin sjukpenning vid dag 180 lavinartat. Under de år som den rödgröna regeringen har haft ansvar för och dess myndigheter har antalet sjukskrivna som blivit nekade fortsatt sjukskrivning vid dag 180 ökat från till . Det är en oacceptabel ökning av antalet sjukskrivna personer som står utan sjukpenning och som saknar arbetsförmåga. Ansvarig minister svarar att man kommer att lägga fram förslag, men några förslag har vi inte heller sett till. I stället blir allt fler människor som saknar arbetsförmåga utan sjukpenning, och antingen tvingas de tillbaka till en ohållbar arbetssituation eller så får ta över försörjningsansvaret. Den psykiska ohälsan har ökat , och detta är en av anledningarna till att ett antal personer nekas sjukpenning vid dag 180. Detta då beslutsstöd saknar parametrar för att bedöma arbetsförmåga gällande psykiatriska diagnoser. beslutsstöd behöver uppdateras. handläggare måste kunna bedöma sjukskrivande läkares intyg på rätt sätt utan att ge slentrianmässigt avslag 180 för att man saknar verktyg för rätt bedömning. Trots lång väntan har så ännu inte skett. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för snabba på processen för att uppdatera beslutsstöd?
fr · H811672 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:672 Garantipension till flyktingar av (M) till Statsrådet (S) Garantipension var tänkt som ett grundskydd för dem med låga pensioner, till dem som haft liten eller ingen arbetsinkomst under livet. För full garantipension ska man normalt ha bott i under åldern 16–. man inte varit bosatt i reduceras garantipensioner med en fyrtiondel. Vi kan se att både antalet och andelen pensionärer som är beroende av grundskydden ökar. I prognos görs en fördubbling av kostnaderna för garantipension från dagens 43 miljarder till 86 miljarder fram . Ett undantag från denna regel är rätten till full garantipension för dem som kommit som flyktingar och fått asyl i . Gruppen asylsökande har växt mycket . De får full garantipension oavsett hur länge de arbetat eller varit bosatta i . Denna regel uppfattas som orimlig mot dem som bott och arbetat i men som på grund av låg livsinkomst ändå får en låg pension. Min fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att göra förändringar i detta undantag?
fr · H811673 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:673 Kommunernas arbete med att skapa en organisation för kris och krig av (M) till Statsrådet (S) rapporterade att kommunernas arbete med att rusta för höjd beredskap inför krig eller kriser riskerar att dra ut . Fokus har i stället legat på att hantera effekterna av den pågående pandemin. En för utsättning för att kommuner ska kunna hantera krig och allvarligare kriser är att de har byggt upp en krigsorganisation där samhällsviktig personal är krigsplacerad. Syftet är att garantera att viktigare samhällsfunktioner kan upprätthållas. Detta är också en central del av totalförsvaret och en förutsättning för att det militära försvaret ska kunna lösa sina uppgifter i kris och krig. Arbetet med att bygga upp kommunernas krigsorganisationer skulle ha påbörjats detta år, men har försenats. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bedömer att det kan komma igång först . Det är förståeligt att hanteringen av pandemin har orsakat förseningar, men är byggandet av fungerande krigsorganisationer prioriterat. Arbetet med att återuppbygga det civila försvaret har gått långsamt och går inte i takt med motsvarande arbete när det gäller det militära försvaret. Det är bekymmersamt och sänker förmågan i det svenska totalförsvaret. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förstärka kommunernas möjligheter att bygga upp organisationer som kan hantera kris och krig?
fr · H811674 · 2020-11-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:674 En stark försörjningsberedskap av (M) till Statsrådet (S) () redovisade det uppdrag myndigheten hade fått av regeringen att ta fram ett underlag rörande nationell försörjningsberedskap. Redovisningen från FOI är en omfattande genomgång av hur beredskapen ser ut på ett antal viktiga områden i händelse av att stora störningar i viktiga flöden skulle uppstå i händelse av kris och krig. FOI:s redovisning ska, tillsammans med en rad andra underlag från Försvarsmakten, MSB med flera, fungera som underlag till en utredning om nationell försörjningsberedskap. Frågan om att bygga upp en stark försörjningsberedskap är mycket viktig för möjligheter att klara sig i händelse av kris och krig. Inte minst nu under pandemin har vi sett vad som kan hända när försörjningskedjorna inte fungerar. Det handlar om att allt från livsmedels- och läkemedelsförsörjning till transporter, digitala tjänster och energiförsörjning måste fungera. Det är bra att regeringen genomlyser hur försörjningsberedskapen ska stärkas. Problemet är bara att det går väldigt långsamt. Som det ser ut nu så kommer vi inte att komma att få några skarpa förslag från regeringen i ärendet före valet . Tyvärr går mönstret igen från regeringens agerande när det gäller hela det civila försvaret. Saker fastnar i utredningar, som den om ansvar, ledning och samordning i det civila försvaret, vilken ännu inte är klar. Som läget är nu så går det civila försvaret i otakt med utvecklingen av det militära, och det är oroande. Regeringen bör kunna ta initiativ som stärker försörjningsberedskapen redan här och i stället för att hänvisa allt till utredningar. I FOI:s redovisning skrivs att det finns åtgärder att vidta. Det gäller till exempel viss utökad lagerhållning (omsättningslager) och förberedelser för produktionsomställning hos de företag som har erforderlig teknik och kunskap. Det finns även bra exempel på hur vissa aktörer har organiserat sitt arbete på ett framgångsrikt sätt under coronapandemin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att stärka försörjningsberedskapen här och som ett komplement till den utredning som ska tillsättas?
fr · H811676 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:676 Tillfälliga krislagen av (SD) till Socialminister (S) kunde vi i TT se hur socialminister (S) beklagade sig över att skulle ha förhindrat regeringen från att vidta nödvändiga åtgärder i kampen mot coronaviruset. Närmare bestämt handlade kritiken om den krislag som regeringen själv valde att ta initiativ till i syfte att enklare kunna agera snabbt. Socialministerns kritiska uttalanden lämnar en hel del frågetecken, just mot bakgrund av vad som faktiskt hände . Efter ett rekordsnabbt förlopp samt några mindre justeringar från Lagrådet fick regeringen sin önskade krislag från en samstämmig och välvillig riksdag. (S) var mycket nöjd med resultatet. Vad innebar då de nya befogenheter som regeringen önskat och fått av ? Genom ett tillägg i smittskyddslagen fick regeringen befogenheter att stänga ned allt ifrån hela köpcentrum, restauranger, pubar, gym och sportanläggningar till flygplatser eller tågstationer i syfte att förhindra smittspridning. De beslut som regeringen kunde fatta skulle inte behöva något godkännande från utan skulle gälla direkt, med en kontroll av först i efterhand. De fick därmed en unik möjlighet att agera snabbt. Vad som hände sedan är vi alla väl medvetna om. Regeringen var passiv. Det råder inget tvivel om att den handlingsförlamning som regeringen har visat under denna pandemi inte bara inneburit ett enormt lidande med tusentals dödsoffer, utan dessutom gjort vårt land ökänt för just detta. I stället för att ödmjukt erkänna sina misstag, alternativt ha lyssnat till oss som från början kritiserat den påstådda strategin, väljer socialministern likt sina ministerkollegor att skylla ifrån sig: Ansvaret är allas, inte bara regeringens och precis allt som gått snett skylls på vårdföretagare, kommuner, regioner, och den svenska förvaltningsmodellen. Oavsett om det rör sig om testkapacitet, skyddsutrustning eller nationella restriktioner. Att slå ifrån sig ansvar och skylla ifrån sig är uppenbarligen tacken för borgfreden och för att gav regeringen precis de verktyg som den önskade (men aldrig använde). Socialminister (S) uttalanden i TT framstår som rena påhitt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder i kampen mot coronaviruset menar ministern att skulle ha förhindrat regeringen från att vidta, och vad var det som enligt ministern saknades i den så kallade bemyndigandelagen (krislagen)?
fr · H811677 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:677 Konsekvenser av de nya miljöreglerna för bensinmackar av (SD) till Statsrådet (S) träder nya regler för bensinstationer i kraft. Regler som innebär att alla rörledningar under jord behöver säkras mot rost och fukt. Syftet är att förhindra spill och miljöskador, vilket är rimligt men riskerar att få stora konsekvenser för mindre bensinmackar, inte minst i landsbygder. De nya miljökraven medför behov av omfattande och kostsamma investeringar för den enskilde stationsägaren, som måste bekosta en sanering av marken från spill som uppstått vid överfulla cisterner eller läckage från rörledningar. I huvudsak handlar det om att bensinmacksägarna nu åläggs att åtgärda gamla miljösynder och tidigare, när det inte fanns något miljötänk. Investeringskostnaden för dessa åtgärder kan uppgå till per station, vilket kan innebära dödsstöten för en mindre, fristående bensinstation. Enligt branschorganisationen riskerar så många som 500 bensinmackar, främst i landsbygder, att läggas ned som en direkt följd av regelförändringen. En sådan utveckling skulle därmed kunna få mycket olyckliga konsekvenser för människor och verksamheter som har långt till centralorterna. Detta då den lokala bensinmacken utgör navet i bygden och förutom att tillhandahålla drivmedel även säljer livsmedel och fungerar som ombud för Systembolaget, , , , och Postnord. Ofta finns service i form av biltvätt, släpvagnsuthyrning, enklare reservdelssortiment och liknande, och inte sällan nyttjas dessa mackar av exempelvis kommunala verksamheter som räddningstjänst och hemtjänst, som annars skulle behöva transportera sig flera mil i onödan för att tanka på annan plats. Det investeringsstöd som finns att söka och som för många bensinmacksägare är den enda förutsättningen för att över huvud taget kunna finansiera de nödvändiga investeringarna pekas dessutom ut som fyrkantigt administrerat. Vidare är utformningen av reglerna kring utbetalningen av stödet utformade på ett sätt som gör att få bensinmacksägare kommer att kunna ta del av det. Det vore enligt mitt förmenande ytterst olyckligt om nya och striktare miljöregler införs på ett sådant sätt att det innebär att det sker till priset av att servicen i glesbygden försämras. Ett sådant genomförande skulle potentiellt kunna leda till att respekten och acceptansen för viktiga miljöåtgärder kraftigt eroderas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på vikten av, och nyttan med, de mindre bensinmackarna på landsbygder, och vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att motverka de omfattande negativa konsekvenser som riskerar att uppstå när det nya regelverket träder i kraft ?