ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111246 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1246 Karensavdraget av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (S) Efter påtryckningar från bland andra meddelade regeringen att den tillfälligt slopar karensavdraget. Beslutet motiveras med att man vill att människor ska stanna hemma från arbetet när de är sjuka och därmed minska smittspridning under den pågående coronapandemin. har länge krävt att karensavdraget slopas. Vi menar att människor som är sjuka inte ska tvingas gå till arbetet för att få ihop sin ekonomi. Karensavdraget infördes under 90-talskrisen för att minska statens utgifter. är vi i ett helt annat läge. Trots det är det enda landet i som har karensavdrag. Därför välkomnade vi regeringens beslut och hoppas att karensadraget nu kan slopas permanent. Det som beskrivs som en slopad karensdag är dock i själva verket en möjlighet att ansöka retroaktivt om ersättning för karens. Ersättningen uppgår till för löntagare. I beskriver undersköterskan effekterna av avdraget för henne. Med en grundlön på hade hennes arbetsgivare dragit för karensdagen. Karensersättningen på blev efter skatt. För att motivera människor att stanna hemma från arbetet när de är sjuka, och på så vis minska smittspridningen, bör givetvis den ekonomiska kompensationen vara fullständig. Att ekonomiskt straffa dem som tar sitt ansvar för att stoppa spridningen av pandemin är en märklig åtgärd i dessa tider. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen höja karensersättningen och ta bort karenesavdraget permanent?
fr · H7111247 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1247 Trädgårdsnäringens säsongsarbetare av (KD) till Statsrådet (S) Trädgårds- och skogsnäringen anställer ca 8 000 säsongsarbetare från utlandet där huvuddelen av arbetet involverar skörden av trädgårdsnäringens produkter. Det är arbetsroller som ställer höga krav, såväl på uthållighet som på skicklighet. Att ersätta den utrikes arbetskraften är mycket svårt och riskfyllt för företagarna i branschen. Många av de utrikes säsongsarbetarna rekryteras från men stoppas nu på grund av inreseförbudet som senast förlängdes till . Utifrån vägledning för hur inreseförbudet från tredjeländer bör tolkas har inrikesministern uttryckt att säsongsarbetare inom jordbruk som är en sådan viktig kategori som kan anses utgöra nödvändiga funktioner bör undantas från förbudet. beskriver ordagrant att ”säsongsarbetare inom jordbruket utför ofta viktiga uppgifter under skörd, planering och skötsel” och att dessa personer bör behandlas som ”kritiska arbetstagare”. Läget utifrån denna utgångspunkt borde göra det tämligen klart för gränspolisen att införa särskilda förfaranden så att dessa samhällsviktiga arbetstagare smidigt kan passera gränserna. Polisen har dock publicerat ett meddelande där de kommenterar inreseförbudet och undantag från det. Här uttrycker man att ”utlänningar som ska jobba inom livsmedelsproduktion inom lantbruket har bedömts att i vissa fall kunna falla in under undantaget för samhällsviktig funktion och kan tillåtas resa in i om de kan styrka syftet med resan, till exempel med arbetstillstånd”. tillägger dock att undantaget inte gäller för utlänningar som ska jobba med till exempel skogsbruk eller trädgårdsarbete då man menar att det inte handlar om livsmedelsproduktion. För de som verkar i trädgårdsnäring, som sysslar med jordgubbsodling, tomatodling, odling av gurkor i växthus, äppelodling och så vidare, skapar polisens besked endast osäkerhet. De vet inte nu om deras säsongsarbetare kommer att kunna ha giltiga arbetstillstånd då deras livsmedelsproducerande arbete är just trädgårdsarbete. Det behövs ett tydligt och snabbt besked i detta. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet komma till rätta med den osäkerhet som råder kring vilka säsongsarbetare inom jordbruket som kan få inresetillstånd?
fr · H7111248 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1248 En statlig hyresgaranti av Momodou (V) till Statsrådet (MP) har tusentals löntagare förlorat sina jobb i coronakrisens spår. Risken är stor att många av dem, som också är hyresgäster, inte kommer att ha råd att betala sina hyror. I förlängningen kan det leda till att tusentals arbetslösa hyresgäster vräks. Inte minst för familjer med barn kommer det att få stora konsekvenser. har beslutat att bankerna får ge alla bolånetagare undantag från amorteringsplikten under coronakrisen. har omkring 50 000 bolånetagare beviljats amorteringsfrihet. Det är välkommet och behövligt. Men för de hyresgäster som förlorar sin inkomst på grund av coronakrisen finns ingen motsvarande möjlighet – de måste betala full hyra trots inkomstbortfall. Det är djupt orättvist. För att ge stöd till hyresgäster som drabbas av inkomstbortfall i coronakrisens spår har föreslagit en statlig hyresgaranti. När en hyresgäst inte kan betala hyran på grund av coronakrisen ska fonden kunna täcka upp stora delar av hyran och vräkning undvikas. Medlen i fonden lämnas till den hyresvärd som drabbas av hyresförluster på grund av att hyresgäster inte har råd att betala hyran i coronakrisens spår (, med möjlighet till förlängning). Staten ska stå för av hyresnedsättningen och värden för resterande . Fonden ska administreras och betalas ut av . Den enskilde hyresvärden ansöker om medel. Till ansökan bifogar hyresvärden uppgifter som styrker att denne har drabbats av hyresförluster. För att få ta del av hyresförlustgarantin ska hyresvärden först göra en överenskommelse med som innebär följande: (i) hyresgäster som inte kan betala hyran på grund av inkomstbortfall i coronakrisens spår ska få bo kvar (moratorium på uppsägningar), (ii) inga förfallna betalningar ska gå till inkasso. För hyresgästen innebär förslaget en nedsättning av hyran med maximalt (utfallet avgörs av förhandling och storlek på inkomstbortfallet). För att få ta del av nedsättningen behöver hyresgästen styrka att hen har för låg inkomst (jämför inkomstprövning för att få hyreskontrakt). Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att införa en statlig hyresgaranti för att ge drabbade hyresgäster ekonomiskt stöd under coronakrisen?
fr · H7111249 · 2020-04-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:1249 och flygtrafikledning av (V) till Infrastrukturminister (S) På grund av coronakrisen har nationell och internationell flygtrafik i det närmaste avstannat helt. utgör en central del av svensk infrastruktur med ansvar för en väl fungerande civil och militär flygtrafiktjänst i svenskt luftrum. ska även genomföra ett antal regeringsuppdrag, i huvudsak för att tillgodose Försvarsmaktens behov. Flygtrafiktjänsten är och måste hanteras som en del av hela flygkedjan och måste fungera för att det ska gå att flyga civilt och militärt, såväl nationellt som internationellt. , som till ca tre fjärdedelar finansieras av avgifter från de civila flygande kunderna, har tappat största delen av sina intäkter – men alla kostnader finns kvar. Den rådande situationen sätter ljuset på att denna finansieringsmodell är undermålig. Det behövs på ett mer robust ramverk som kan garantera leverans av flygtrafikledning även i kristider. omfattas inte av den lagstiftning som möjliggör så kallat korttidsarbete och har heller inte beviljats ekonomiskt stöd av uppdragsgivaren och ägaren, det vill säga staten. har, av ekonomiska skäl, varslat 500 medarbetare om uppsägning. Det är uppenbart att en stor del av svensk flygtrafikledning nu är hotad, något som fackförbundet har påpekat för regeringen och trafikutskottets och försvarsutskottets ledamöter. De vädjar om ett skyndsamt agerande för att värna flygtrafikledningen i . Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Avser ministern att verka antingen för att ekonomiska medel tillförs så att verket kan fullfölja sitt arbete eller för att de anställda på ska omfattas av reglerna för korttidspermitteringar?
fr · H7111250 · 2020-04-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:1250 Stödpaketet till kulturen av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) höll kulturminister och kulturutskottets ordförande en gemensam presskonferens om ett stödpaket på som ska gå till idrotten och kultursektorn. Där och då kunde varken kulturministern eller kulturutskottets ordförande klargöra vilka myndigheter som skulle fördela pengarna eller hur de ska fördelas. Det enda svaret man fick var att pengar kommer att delas ut. har förlidit sedan presskonferensen. () har fått uppdraget att fördela den del av stödpaketet som tillfaller idrottsrörelsen, och RF har även arbetat fram principer för utdelning. Detta tog visserligen än planerat; först skulle stödet delas ut , men vid en senare presskonferens meddelade kulturministern och RF att stödet till idrottsrörelsen kommer . Hur det resterande stödpaketet om ska fördelas råder det fortfarande oklarhet kring. Det är inte klart vilken myndighet som ska fördela bidragen och vem som ska kunna ta del av dem. Jag vill ställa följande fråga till kultur- och demokratiminister : När kommer ministern och regeringen att presentera förslag på vem som ska fördela det aviserade stödet till kulturen och vilka som ska kunna ta del av det?
fr · H7111251 · 2020-04-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:1251 Inreseförbudet och skogsnäringen av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har fattat beslut om en förordning (2020:127) om tillfälligt inreseförbud till för att hindra att det virus som orsakar covid-19 förs in i landet eller sprids till andra länder. Åtgärden är viktig för att minska smittspridningen. Beslutet om förordningen har fattats med anledning av Europeiska rådets och kommissionens uppmaning till medlemsstaterna. Europeiska kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att inte tillämpa inreseförbud på ”seasonal workers in agriculture”. har tolkat detta som att det endast avser livsmedelsförsörjning inom lantbruk. Det är en snäv översättning av begreppet ”agriculture”, då begreppet i EU-sammanhang även omfattar skogsnäring. Enligt Ekot () tillåter att säsongsarbetare inom skogsnäringen reser in i landet. Min fråga till statsrådet är därför följande: Delar statsådet uppfattning att skogsnäring inte ingår i begreppet ”agriculture”, och vilka åtgärder vidtar ministern i så fall för att kompensera skogsnäringen med anledning av regeringens meddelade inreseförbud?
fr · H7111252 · 2020-04-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:1252 Prospekteringsbolagen av (V) till Näringsminister (S) Pandemin riskerar att slå oerhört hårt mot våra prospekteringsbolag som ligger i första ledet av alla utvinningsprojekt. Dessa bolag är vanligen små och specialiserade på just prospektering men utan intäkter från egen gruvproduktion, vilket gör att de är helt beroende av externt kapital för att kunna bedriva sin verksamhet. Investeringsklimatet är minst sagt ovisst. Prospekteringsbolagen riskerar att snabbt urholkas finansiellt, och detta gör framtiden högst oviss för en hel bransch, som är helt avgörande för fortsatta värdekedjor, det vill säga gruvorna. Sökandet efter mineralfyndigheter kräver undersökningstillstånd enligt minerallagen. Ett undersökningstillstånd gäller och kan därefter förlängas – men bara under särskilda omständigheter. För att kunna behålla och förlänga undersökningstillståndet måste undersökningsarbete bedrivas aktivt. Verksamheten kan alltså inte ta paus. Om inte undersökningsarbete har bedrivits mister prospekteringsföretaget sitt tillstånd, och de investeringar som har gjorts blir förgäves. Detta sätter prospekteringsbolagen i en svår sits, där de riskerar hela sitt tillstånd. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder planerar ministern att vidta för att säkerställa verksamheten för prospekteringsbolag på svensk mark?
fr · H7111253 · 2020-04-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:1253 Stoppregel i elcertifikatssystemet av (V) till Statsrådet (S) 2016/17:179 Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 skriver regeringen att ”avsaknaden av stoppregel i kan leda till ett överutbud av elcertifikat och därmed en priskollaps” och att ”bör därför införa en stoppregel som ska bidra till balans mellan utbud och efterfrågan på elcertifikatsmarknaden”. skickades förslag till stoppmekanism ut på remiss. Förslaget fick omfattande kritik eftersom stoppet skulle träda i kraft nära efter att utbyggnadsmålet antas uppnås. Elcertifikatspriset rasade till bottennivåer, från ca /kWh till nuvarande priser som ligger nära noll (1–/kWh). presenterade regeringen ett nytt förslag till stoppmekanism i elcertifikatssystemet. Förslaget innehåller dels ett stoppdatum satt till , dels en komprimering av kvotkurvan som tidigarelägger avslutandet av systemet . Detta räcker dock inte för att få bukt med överutbudet. Om elcertifikatssystemet hållits i balans skulle elcertifikaten täcka skillnaden mellan produktionskostnad och elpris. Överutbud och prisras på elcertifikat, i kombination med dagens mycket låga elpris, slår väldigt hårt mot alla som har investerat i förnybar el och som har litat på det svenska stödsystemet. Tidiga investerare i bio- och vindkraft sitter mycket illa till med hög produktionskostnad. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : I vilken utsträckning bidrar regeringens förslag om stoppregel till utfästelsen om att skapa balans mellan utbud och efterfrågan på elcertifikatsmarknaden?
fr · H7111254 · 2020-04-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:1254 Sjöfartssäkerhet av (SD) till Infrastrukturminister (S) Som tjänstledig hamnarbetare med yrkeserfarenhet satte jag kaffet i halsen när jag läste Tidningen artikel om frustrerade kustbevakare. Under min utbildning och som hamnarbetare har vi kontinuerligt fått utbildningar i hur viktigt det är med säkerheten i hamnen och även på det gods vi fraktar ombord och placerar på fartygen. Säkerheten är A och O. Att slarva med lastsäkring kan vid blåst leda till att godset sliter sig och slår loss annat gods, vilket kan resultera i att fartyget går under. Farligt gods är än mer viktigt att hantera korrekt; det finns rutiner i hamnen som säger var farligt gods ska stå i väntan på ombordlastning för att skadan om olyckan är framme ska bli så liten som möjligt och för att räddningspersonal enkelt ska komma åt godset. Hamnen har rutiner och instruktioner för hur man ska agera vid en olycka, hur man larmar och hur man hjälper räddningspersonal fram till olycksplatsen. Att läsa hur illa det är ombord på fartyg och hur många brister upptäcker är minst sagt skrämmande. kan inte längre straffa lagbrytarna, då beslutade att dessa bara får dömas enligt lagar på svenska. från hoppas att lagen översätts så snabbt som möjligt. Enligt artikeln säger att av alla lastbilar de inspekterar, ofta lastade med brandfarliga ämnen och gifter, har brister i säkerheten. 2019 var ett katastrofalt år för sjösäkerheten i världen. Året startade med ett rekordstort antal bränder på fraktskepp , och huvudorsaken tros vara att transportföretag inte deklarerar farligt gods. Brand ombord på ett fartyg är bland det värsta som kan hända. Sjösäkerheten får inte äventyras – det måste till snabba åtgärder nu som säkerställer säkerheten i hamnar och framför allt ombord på fartyg. Vi ska inte behöva läsa om dödsfall när dessa enkelt kan undvikas. Med anledning av texten ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern att agera för att återställa sjösäkerheten och säkerheten i hamnarna?
fr · H7111255 · 2020-04-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:1255 Åtgärder för att säkerställa tillgång till ny läkemedelsbehandling av Acko Ankarberg (KD) till Socialminister (S) Den pågående covid-19-pandemin innebär såväl ett stort lidande för dem som drabbas som en enorm påfrestning på sjukvården och dess medarbetare. För att sjukvården ska kunna klara sitt uppdrag är det centralt att vi alla tar ansvar för att begränsa pandemin. En del i arbetet för att begränsa pandemins skadeverkningar är att patienter som är i riskgrupper för covid-19 har god tillgång till behandling, inklusive den mest effektiva läkemedelsbehandlingen. I underlag till regeringen har bland andra patienter med kronisk lungsjukdom, till exempel patienter med cystisk fibros (CF), identifierats som riskgrupp för covid-19. Det finns dock oroande signaler om att tillgången till nya inkommande läkemedelsbehandlingar kommer att fördröjas för patienter i dessa riskgrupper på grund av pandemin. Det handlar om läkemedelsbehandlingar som skulle kunna vara till hjälp både för patienterna och för att minska belastningen på vården. Det är med andra ord viktigt både för patienternas och för vårdens skull att undvika en situation där läkemedelsbehandlingar avstås bara för att de är nya och kräver en viss introduktion. menar att behandlingar för patienter i riskgrupper som godkänns av Europeiska läkemedelsverket () skyndsamt bör komma patienterna till del. I den nu aktuella situationen är det viktigt att introduktionen av nya EMA-godkända behandlingar inte dras i långbänk när de kan leda till en bättre sjukdomsbild för patienten och i förlängningen till att belastningen på vården minskar. Det är ett ansvar för både företag, () och regioner att hjälpas åt. Om nuvarande regelverk eller processer skulle vara ett hinder behöver de skyndsamt justeras. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga socialminister : Vilka initiativ tar ministern och regeringen för att säkerställa att introduktionen av nya läkemedelsbehandlingar för patienter i riskgrupper för covid-19 inte förhalas under den pågående pandemin?
fr · H7111256 · 2020-04-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1256 Situationen i av (M) till Utrikesminister (S) Coronapandemin påverkar och vår omvärld. Viktiga frågor ställs om världssamfundets förmåga till samarbete för att möta covid-19 och dess konsekvenser. Pandemin tydliggör behovet av ett välfungerande internationellt samarbete kring globala hälsofrågor präglat av transparens och där länder kan lita på varandras data. rapporteras om flera fall där länder försökt mörka och tysta ned virusutbrottet. Det dessa länder har gemensamt är att de är diktaturer. I framstår situationen som särskilt bekymmersam. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern att agera för att säkerställa att och EU får en tillförlitlig bild över läget kring covid-19 i ?
fr · H7111257 · 2020-04-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1257 Morfin i stället för syrgas av (SD) till Socialminister (S) gick Region ut med ett nytt direktiv vad gäller hjälp med syrgas till äldre personer som drabbats av covid-19 men som av någon anledning inte ansågs vara tillräckligt starka för att klara en intensivvårdsbehandling. I direktivet kunde man läsa följande: "Syrgasbehandling vid palliativ eller kurativ vård i hemmet samt på SÄBO (äldreboenden) är inte aktuellt vid covid-19. I palliativ vård är sambandet mellan hypoxi och upplevd dyspné lågt, varför man bör följa symtomen snarare än syrgassaturationen. har opioider bättre symtomlindrande effekt än syrgastillförsel." Vidare gick regionen ut med en förtydligande text om varför patienter på äldreboenden skulle nekas syrgas, nämligen att de anställda saknade rätt kompetens att ordinera syrgas: ”Syrgas är ett läkemedel som ska ordineras och doseras i likhet med alla andra läkemedel. Syrgasbehandling kräver särskild teknik och utbildning både av patient och av personal. Behandlingen ges vanligen inom sjukhusvården. Undantag finns, bland annat vid vissa lungsjukdomar, där individuellt utprovad behandling kan ges utanför sjukhus. Behandlingen sätts in efter noggrann diagnostik, utprovning och utbildning av patient. Att sätta in syrgasbehandling utanför sjukhus utan ovanstående hantering är ej aktuellt." Direktivet från Region pekar på en realitet vi hört genom vittnesmål från andra som arbetar inom vård eller omsorg: Äldre patienter sorteras bort. I stället för att få syrgas som kan rädda livet på dem kan de få morfin, vilket minskar andningsförmågan och söver patienten i syfte att lindra en väntande död. Runt om i landet ser vi klart och tydligt hur det offentliga bokstavligt talat låter vissa patienter dö. Detta trots att det finns sätt att rädda vissa av dem, vilket också tydligt konstaterat: "Syrgasbehandling och intensivvård med respiratorbehandling förbättrar överlevnaden och chansen att bli helt frisk vid svår covid-19." För många av oss är detta fullkomligt oacceptabelt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Accepterar ministern att äldre covid-19-patienter nekas något så basalt som syrgas och därmed förpassas till palliativ behandling när det ändå finns en chans att rädda dem, och kan vi förvänta oss att ministern agerar för att säkerställa tillgången till syrgas vid berörda inrättningar?
fr · H7111258 · 2020-04-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1258 Bredbandsutbyggnaden på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) har väl behovet av bredband varit så stort och så uppenbart som under coronakrisen. Tyvärr är det dock fortfarande ungefär två av tio hushåll som saknar tillgång till fiber. Det är således bara att konstatera att regeringen kommer att missa sitt kortsiktiga mål om att av alla hushåll till , 2020, ska ha tillgång till bredband om minst . Regeringens något mer långsiktiga mål är att hela bör ha tillgång till snabbt bredband . Det är ett bra mål, men ska det kunna nås behöver utbyggnaden skyndas på. Särskilt på landsbygden. I stället kom nyheten att stoppar stödet för utbyggnad av bredband på landsbygden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att bredbandsutbyggnaden på landsbygden inte tappar tempo?
fr · H7111259 · 2020-04-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1259 Buffertkrav för svenska företagare av (M) till Finansminister (S) I en uppmärksammad intervju i anser finansmarknadsministern att svenska företag har för låg buffert för att klara ekonomiska kriser. I intervjun signalerade statsrådet att regeringen avser att överväga att införa generella buffertkrav på näringslivet. Finansmarknadsminister (MP) förvånas över den svaga motståndskraften i många företag, säger statsrådet i artikeln och öppnar nu för generella buffertkrav i näringslivet. ”Man måste kunna klara av olika typer av samhällskriser”, säger han till . Upprördheten har varit stor efter uttalandet från många av företagare eftersom man inte alls känner igen sig i bilden av statsrådets verklighetsbeskrivning. Finansmarknadsministern har tagit tillbaka påståendet och ursäktat formuleringen. Men att biträdande finansminister uttrycker sig så pass generaliserande om buffertkrav i ett land med relativt höga skatter på egenföretagare är uppseendeväckande. Med anledning av uttalandet från finansmarknadsministern är det många som är intresserade av på vilket sätt restauranger, taxibolag, flygbolag, hotell, och industriföretag ska ges förutsättningar av regeringen för att bygga upp en buffert och hur det ska gå till. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Anser ministern att en buffert kan byggas upp i företag med gällande skattelagstiftning, och avser annars ministern att vidta några åtgärder för att underlätta för detta?
fr · H7111260 · 2020-04-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1260 Sänkt arbetsgivaravgift av (M) till Finansminister (S) Många företag i kämpar nu för sin överlevnad – och för att kunna fortsätta ha värdefulla medarbetare anställda. En av regeringens åtgärder är att reducera arbetsgivaravgifterna, vilket har utförligt redovisat i medierna. Det är en sänkning som delvis kommer att hjälpa företag. I den omfattande medierapporteringen om sänkningen har det dock inte framgått att arbetsgivaren måste göra ett aktivt val för att få reduktionen av arbetsgivaravgiften. skatteupplysningar skriver: ”Arbetsgivaren ansöker om det i arbetsgivardeklarationen, där finns en ruta 062 som de måste bocka i för att få sänkningen.” Den här informationen kan ha gått många företag förbi och det är många som har uppfattat att det är en generell sänkning som inte kräver en aktiv åtgärd. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att instruera att göra sänkningen generell så att ingen arbetsgivare missar sänkningen av arbetsgivaravgiften?