ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811563 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:563 En internationell tribunal för IS-terrorister av (SD) till Statsrådet (S) Hundratals personer som stridit eller på annat sätt verkat för Islamiska staten har återvänt eller invandrat till . Jag har tidigare frågat regeringen om deras arbete för att lagföra dessa personer. svarade statsrådet följande på min skriftliga fråga 2019/20:97: “Vi sonderar nu med likasinnade länder vilka möjligheter som finns för att till exempel inrätta en internationell tribunal eller liknande mekanism som komplement till nationell lagföring.“ Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur fortlöper arbetet med sonderingen, och tror man fortfarande på att det kommer en internationell tribunal på plats?
fr · H811564 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:564 Statsbidrag till radikala grupper av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Få har kunnat undkomma den hätska krigsretoriken gentemot i allmänhet och armenier i synnerhet från och . I takt med att de båda skurkstaterna har drivit på för att tillsammans med syriska jihadister erövra landområden som bebos av armenier har propagandan från dessa också ökat, och när armenier manat till fred har dessa i stället manat till krig och död. Efter många veckors våldsamheter som resulterat i såväl begångna krigsbrott som annan förödelse mynnade konflikten ut i en humanitär katastrof, främst för den inhemska armeniska befolkningen i republiken . I diverse manifestationer har vi sett hur den etnofascistiska turkiska gruppen Grå vargarna har deltagit samt aktivt manat till våld mot armenierna. I den franska staden vandaliserades ett folkmordsmonument av anhängare till den franska grenen av Grå vargarna och en mobb gick på gatorna och skanderade: ”Vi letar efter er armenier!” Detta ledde till att äntligen valde att bannlysa gruppen, en åtgärd som glädjande nog också diskuteras i . De proturkiska Grå vargarna är öppet antidemokratiska och förordar våld mot alla som anses som fientliga mot . Gruppen är ansvarig för åtskilliga våldshandlingar och politiska mord samt aktioner mot olika minoriteter såsom kurder och armenier. Organisationen verkar även i och har visat sig delta vid manifestationer genomförda av azerer i . Vi har sett liknande tendenser . höll de en manifestation på i . Då uppmärksammades det att viceordföranden för det närstående turkiska riksförbundet skanderade ”Död åt armeniska hundarna!” medan deltagarna applåderade. Särskilt i tider som dessa blir det också enklare att se vilka unkna värderingar som döljer sig bakom olika organisationer som är verksamma i . En av de organisationer som får statsbidrag (från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ) och som undertecknad talar om är , vars täta band till extremisterna i Grå vargarna är lätta att se. En styrelseledamot i detta riksförbund har ertappats med att återkommande göra Grå vargarnas symbol och har dessutom delat en bild där är utraderat och , norra och är turkiska områden. Det råder inget tvivel om att organisationer som det turkiska eller azerbajdzjanska riksförbundet inte delar fundamentala värden som vi värnar i . Likaså ertappas organisationerna återkommande med täta kontakter med diverse extremister. Mot bakgrund av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att ta initiativ till att se över möjligheten att noggrannare kontrollera utbetalningar till olika organisationer alternativt göra det möjligt att begära en återbetalning, eller är ministern nöjd med dagens regelverk?
fr · H811565 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:565 Distansundervisning för samtliga skolor av (SD) till Utbildningsminister (S) Smittspridningen av covid-19 har ökat kraftigt runt om i landet och läget ses som allvarligt. som vi ser att våra äldre är i riskgruppen drabbar det inte enkom dem. I och med regeringens förslag på ett förbud mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar med fler än åtta deltagare borde landets samtliga skolor bedriva sina verksamheter på distans. Dock har det framkommit att flera skolor fortfarande bedriver sin undervisning i skolan och att eleverna sitter mindre än en meter från varandra. Detta gäller både skolor där elever drabbats av covid-19 och skolor där eleverna inte drabbats. Vi måste ta denna pandemi på största allvar och även se till samtliga invånares säkerhet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern och regeringen att införa distansundervisning för landets samtliga skolor?
fr · H811566 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:566 Uppföljning av sjukdomsincidens och optimering av antibiotikaanvändning av (SD) till Statsrådet (S) har gjort ett mycket gott arbete med att minska antibiotikaanvändningen för både människor och djur. Bland annat åtgärder för friskare djurbesättningar och restriktivitet i förskrivningen av antibiotika har lett till den låga användningen. De samlade åtgärderna har också gjort att vi i har mycket mindre problem med antibiotikaresistenta bakteriestammar än de flesta andra länder. Antibiotikaanvändningen i djurhållningen följs och redovisas i resultatredovisningen till statsbudgeten. Användningen minskar fortfarande. Försäljningen av antibiotika till användning på djur används som indikator för ett gott djurhälsoläge. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljningsgrupp uppstod en diskussion kring resultatuppföljningen och om det inte vore ett gott komplement i uppföljningen att ha en indikator även för sjukdomsincidens i djurhållningen. Tanken är att det givetvis finns en gräns för hur restriktiv man kan vara med förskrivning av antibiotika innan det påverkar besättningarnas hälsa negativt. I värsta fall kan man få fler sjuka djur och mer lidande, produktionsbortfall och smittspridning. Jag vet inte om vi är nära den gränsen. Det finns anekdotiska uppgifter om svårigheter på mjölkgårdar, men jag har inte sett några siffror. Precis som i all annan verksamhet finns sannolikt ett optimum. I annat fall hade ju ett totalförbud för antibiotika varit det enklaste. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur följer statsrådet och regeringen upp den restriktiva antibiotikapolicyn inom djurhållningen med avseende på sjukdomsincidens i besättningar, och kan data säga något om huruvida vi ligger på ett optimum ?
fr · H811567 · 2020-11-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:567 Säker asylprocess av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) 16-åriga kom med sin familj från till 2015. därefter dog pappan i familjen, och han är begravd i . Mamman och de tre barnen, som alla är , betraktar som sitt hem. Mamman är född i men har inga kontakter kvar i landet, och till – som de flytt ifrån – kan de inte återvända. Familjen fick ett utvisningsbeslut till . Utresedatum var satt till . De fick alltså på sig att packa väskor för att resa till ett land som de tre barnen aldrig satt sin fot i. Detta under en pågående pandemi. råder undantagstillstånd i . Ur – Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer: situationen per finns information om bristande respekt för kvinnors rättigheter. agerar mot avskaffande av diskriminering mot kvinnor med hänvisning till att konstitution och nationell lagstiftning vilar på uttolkningen av islamisk lag (sharia). Trots lagstiftning mot sexuella trakasserier är det fortsatt ett stort problem. Det förekommer att kvinnor som i sociala medier klagat på sexuella trakasserier har arresterats. Våldtäkt inom äktenskapet och våld i hemmet är inte kriminaliserat. Enligt samma rapport åsidosätts barns rättigheter, både i praktiken och konstitutionellt. Fysiskt och psykiskt våld mot barn är vanligt förekommande. Av de barn som inte har gått ut grundskola, uppskattas närmare vart tionde barn (fler pojkar än flickor) arbeta i någon form. Enligt den senaste officiella statistiken hade av alla kvinnor mellan gift sig som barn, de allra flesta efter att de fyllt femton. blev lag i . som lag ska respekteras och efterlevas av berörda myndigheter och övriga beslutsfattare på , regional och nationell nivå. uppger i en skriftlig kommentar till SVT inför ett reportage om Shamiram från : ”ska alltid ta hänsyn till barnets bästa när det finns barn med i bilden, och det ska väga tungt. Men är inte ensam utslagsgivande när olika omständigheter vägs mot varandra.” Frågan infinner sig vilka andra omständigheter som finner väger tyngre än . En jämställd asylprocess och kvinnors och mäns lika rättigheter till en trygg och säker framtid är avgörande för att nå upp till FN:s konvention om mänskliga rättigheter. har upprepade gånger visat brister i respekten för mänskliga rättigheter och för kvinnors rättigheter. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : På vilket sätt jobbar ministern, som ansvarig för migrationsfrågor och för att asylprocessen ska ske på ett rättssäkert sätt, och regeringens myndigheter för att få till stånd en jämställd och enligt säker asylprocess?
fr · H811568 · 2020-11-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:568 Djurskyddet inom EU av (SD) till Statsrådet (S) Det svenska djurskyddet är internationellt sett relativt väl utvecklat. Vi ställer högre krav på svenska kött- och mjölkproducenter än många andra EU-länder, vilket leder till att dessa kan konkurrera med lägre priser. krav på en öppen marknad försvårar möjligheter att ställa samma krav på importerat kött som vi gör på kött som är inhemskt producerat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad gör regeringen för att stärka djurskyddet inom så att svenska kött- och mjölkproducenter kan konkurrera på mer lika villkor?
fr · H811569 · 2020-11-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:569 Digitalisering även för distansarbetande gränsgångare av (M) till Statsrådet (S) På grund av coronapandemin uppmanas gränsgångare i och att arbeta digitalt på distans. Digitaliseringen gör det rent tekniskt möjligt att genomföra arbetet för arbetsplatsen, men på distans. Detta fungerar praktiskt men skapar bekymmer inom flera områden. Ett exempel är att de skattemässiga reglerna kräver att arbetet rent fysiskt utförs i arbetsgivarens land, vilket nu orsakar ekonomiska bekymmer och praktiska problem för arbetstagarna i en redan pressad situation. Det är givetvis viktigt vad regeringen gör nu för att lösa de akuta coronarelaterade utmaningarna. Hur länge reserestriktioner och distansarbete kommer att gälla på grund av pandemin går inte att förutsäga, men digitalisering och miljöhänsyn kommer sannolikt även framöver att borga för att det blir mer distansarbete även för gränsgångare framöver. Min fråga till statsrådet lyder därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att göra det möjligt även för gränsgångare att kunna dra nytta av digitaliseringens moderna och miljövänliga möjligheter även efter coronapandemin?
fr · H811570 · 2020-11-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:570 Bedömningen att stoppa utbyggnaden av järnvägsnätet av (SD) till Infrastrukturminister (S) gör i sin rapport om den kommande nationella planen gällande att inte ser någon möjlighet att investera i nya spår och banor om inte anslagen ökar markant. Man menar att alla resurser i princip går åt till underhåll av befintlig infrastruktur. Följande står att läsa i rapporten: ”Inriktning ramnivå med delar av nya stambanor (622,): Det finns ett visst utrymme för de inledande etapperna av nya stambanor, men inte tillräckligt för den utbyggnadstakt som förutsätts i gällande nationell plan. Det finns inget utrymme för nya namngivna åtgärder, utan enbart för pågående namngivna åtgärder. Vidmakthållandet har en något lägre nivå () än vad som krävs för att upprätthålla dagens funktionalitet.” ”Inriktning ramnivå utan nya stambanor (622,): Det finns inget utrymme för nya stambanor. Det finns inte heller utrymme för nya namngivna åtgärder, men pågående och en del bundna namngivna åtgärder kan genomföras inom planperioden. Vidmakthållandet är tillräckligt för att upprätthålla dagens funktionalitet.” Trots att anslagen till ökat kraftigt under innevarande planperiod menar att det krävs ett tillskott på under en kommande 12- eller för att fortsätta den planerade utbyggnadstakten av järnvägsnätet. Utan detta tillskott kommer således viktiga projekt såsom Norrbotniabanan, fyrspår –, Ostlänken med flera att läggas i malpåse. Summan talar om som skulle behövas för att stå emot de planerade investeringarna motsvarar hela . Den ekonomiska bedömning som legat till grund för nuvarande nationell plan är således helt felaktig, eller så bedömer nu att kostnaderna för investeringar kraftigt kommer att skena enligt nya beräkningar. I ljuset av detta förefaller det i så fall ytterst märkligt att efter nya beräkningar gjorde bedömningen att det skulle gå att bygga en höghastighetsjärnväg billigare än de tidigare beräkningarna. För mig förefaller det inte som att kan göra trovärdiga beräkningar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Anser ministern att bedömning av behovet av ett tillskott på på nuvarande ramnivå för att kunna genomföra de i planen namngivna investeringarna i den nationella planen är rimlig, och vidtar ministern annars några åtgärder?
fr · H811571 · 2020-11-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:571 Distansarbetande gränsgångare under coronapandemin av (M) till Finansminister (S) På grund av covid-19-pandemin uppmanas gränsgångare i och att arbeta digitalt på distans. Arbetet genomförs för arbetsplatsen, men på distans. De överenskomna reglerna mellan länderna kräver att arbetet rent fysiskt utförs i arbetsgivarens land. Detta har skapat bekymmer på flera områden, exempelvis socialförsäkringsregler och skatteregler. Socialförsäkringsreglerna har undantagits vilket inte har skett med de skattemässiga reglerna. Detta orsakar nu ekonomiska bekymmer och praktiska problem för arbetstagarna i en redan pressad situation. Min fråga till finansminister lyder därför: Vad avser ministern att göra för att lösa detta skattemässiga problem som drabbar skåningar och danskar?
fr · H811572 · 2020-11-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:572 Könsuppdelad undervisning av (SD) till Utbildningsminister (S) På går det att läsa om könsuppdelad undervisning. har det framkommit att flera friskolor runt om i landet bedriver könsuppdelad undervisning, bland annat den kritiserade Römosseskolan i som är en friskola med muslimsk inriktning och som tidigare fått kritik av Skolinspektionen för att pojkar och flickor undervisades var för sig i idrott, slöjd, bild och svenska. Men det finns många fler skolor runt om i landet som bedriver könsuppdelad undervisning. Möjligheten att dela upp elever må vara begränsad, men den finns. På går det att läsa följande: ”Om skolan har undervisning där eleverna delas in efter kön, så krävs det att verksamheten i grupperna är likvärdig för att det inte ska utgöra diskriminering. Det krävs också att ingen elev ska uppleva obehag av att delas upp efter kön.” Att bedriva könsuppdelad undervisning är könsdiskriminerande och kan leda till att eleverna inte får likvärdig utbildning samt till att eleverna drabbas av negativa effekter. har vi en så kallad feministisk regering som påstår sig kämpa mot hedersrelaterat våld och förtryck. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Är det ministerns ställningstagande att könsuppdelad undervisning bör få bedrivas, och hur arbetar ministern för att säkerställa att de elever som delas upp efter kön inte upplever obehag och att de får en likvärdig undervisning?
fr · H811573 · 2020-11-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:573 Brott utan rättsliga påföljder av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) informerades jag om ytterligare ett fall där åklagaren lagt ned ett ärende på grund av ”rättegångshinder”. Återigen är det fråga om ett allvarligt brott inom yrkestrafiken som inte leder till åtgärd. Grunden för polisens rapport var en manipulerad färdskrivare, vilket är ett allvarligt brott mot reglerna om kör- och vilotider. Den misstänkte tilläts åka vidare och lämnade naturligtvis landet. För det svenska rättssystemet är det sedan omöjligt att gå vidare med ärendet eftersom den misstänkte befinner sig utomlands. Det här beteendet riskerar att sättas i system och därmed allvarligt hota både trafiksäkerheten och det sunda företagandet inom transportnäringen. För att citera en luttrad kontrolltjänsteman: ”Det är gratis att fuska i .” Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Avser ministern att skärpa lagstiftningen på sådant sätt att utländska medborgare inte kan sätta i system att undgå straffrättsliga påföljder?
fr · H811574 · 2020-11-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:574 Obligatorisk utvisning vid avtjänat straff av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Tidningen rapporterar att en 13-årig svensk flicka våldtogs av en "ensamkommande" från . Mannen visste att han bar på sjukdomen hepatit men nekar – trots att han informerats – till att ha känt till att den smittar genom samlag. Flickan har efter händelsen försökt ta sitt liv. har tagit kontakt med . De offentliga uppgifterna visar att den "ensamkommande" afghanen ansökte om uppehållstillstånd . Hans ansökan avslogs dock och beslut om utvisning meddelades . överklagades beslutet till migrationsdomstolen hos Förvaltningsrätten i . Ärendet återhänvisades till . beviljade då tidsbegränsat uppehållstillstånd för den "ensamkommande" afghanen från till . ansökte den "ensamkommande" afghanen om att få bli svensk medborgare. meddelade tingsrätten dom i våldtäktsmålet. Den "ensamkommande" afghanen, medborgare i , dömdes för våldtäkt mot barn, ofredande och framkallande av fara för annan. Påföljden blev fängelse men enligt gällande praxisrabatt dras en tredjedel, i det här fallet 8 månader, av på den strafftiden. Den "ensamkommande" afghanen ska även betala i skadestånd till den våldtagna flickan. Tingsrätten valde att avslå åklagarens yrkande om utvisning. För att kunna utvisa den "ensamkommande" afghanen måste brottet rubriceras som grovt. Den nivån menar man att barnvåldtäkten med underlåtenhet att iaktta smittskydd mot hepatit B och de andra åtalspunkterna inte sammantaget når upp till. Åklagaren överklagade domen till hovrätten. Hon yrkar att brottet ska rubriceras som "grov våldtäkt mot barn" och att den "ensamkommande" afghanen ska utvisas samt dömas till en längre frihetsberövande påföljd. Flickan yrkar att den "ensamkommande" afghanen ska utvisas, få högre fängelsestraff och bli skyldig att betala skadestånd samt att brottet hon utsatts för ska rubriceras som grovt. Statsrådet kan givetvis inte kommentera ett enskilt fall eller ett pågående rättsfall, men detta är ytterligare ett bevis på hur illa det är ställt i där svenska flickor utsätts för fruktansvärda övergrepp på grund av en slapp och okontrollerad invandring där man tillåter människor, som skulle ha utvisats från landet i ett första skede, förstöra människoliv. Den 13-åriga flickan som fallet ovan handlar om har som en konsekvens av den "ensamkommande" afghanens övergrepp försökt ta sitt liv. Övergreppet är givetvis ett svårt trauma som hon kommer att få bära med sig resten av sitt liv. Ytterst är det regeringen, som genom slapphänthet i både migrationspolitiken och kriminalpolitiken, är ansvarig för vad som hänt denna 13-åriga tjej. hävdar ju själv att den är en feministisk regering. Det borde även då gälla att stå upp för svenska småflickor som blir våldtäktsoffer för utländska förövare. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern vidta några åtgärder för att utvisning av utländska medborgare efter avtjänat straff ska bli obligatoriskt även om brottet inte betraktas av domstol som grovt?
fr · H811575 · 2020-11-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:575 Gränsgångare och distansarbete efter coronapandemin av (M) till Statsrådet (S) På grund av coronapandemin uppmanas gränsgångare i och att arbeta digitalt på distans. Arbetet genomförs för arbetsplatsen, men på distans. Detta skapar bekymmer inom flera områden. Ett exempel är att de skattemässiga reglerna kräver att arbetet rent fysiskt utförs i arbetsgivarens land, vilket nu orsakar ekonomiska bekymmer och praktiska problem för arbetstagarna i en redan pressad situation. Det är givetvis viktigt vad regeringen gör nu för att lösa de akuta coronarelaterade utmaningarna. Hur länge reserestriktioner och distansarbete kommer att gälla på grund av pandemin går inte att förutsäga, men digitalisering och miljöhänsyn kommer sannolikt även framöver att borga för att det blir mer distansarbete även för gränsgångare. Min fråga till statsrådet lyder därför: Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att gränsgångare ska kunna dra nytta av digitaliseringens moderna och miljövänliga möjligheter även efter coronapandemin?
fr · H811576 · 2020-11-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:576 Svenskt ålfiske av (SD) till Statsrådet (S) Bestånden av ål har i ett längre perspektiv försvagats betydligt, vilket även har uppmärksammats på EU-nivå. Alla bör vara överens om att ålfisket måste vara reglerat i de vatten som berörs. kan dock inte ställa sig bakom ett ensidigt stopp för ålfiske från svensk sida eftersom det skulle radera ut den unika ålkulturen i . För övrigt föreligger även ett annat hot mot svenskt ålfiske. Innehavare av ålfisketillstånd kan inte överlåta sina företag och därtill nödvändiga licenser för att bedriva ålfiske till annan person eller ett annat företag. Detta innebär att dagens ålfiskeföretag inte kan fortsätta sin verksamhet när innevarande tillståndshavare upphör med sin verksamhet. position är att överlåtelser av ålfisketillstånd bör möjliggöras. De hårda regleringarna medför av allt att döma ett ökat illegalt ålfiske. målsättning är att minska denna drivkraft genom att, i den mån det är möjligt, underlätta för legalt fiske. Vi anser att det måste ligga i en svensk regerings intresse att värna om denna anrika fiskegren och den sedvänja som ålagille med mera utgör. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet och regeringen intresserade av att värna den svenska ålkulturen, och vilka åtgärder ämnar man i så fall vidta?
fr · H811577 · 2020-11-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:577 Sälmask av (SD) till Statsrådet (S) Både fiskare och forskning har larmat om att torsken i är hårt angripen av mask. Orsaken till ökningen är inte klarlagd och få studier är gjorda i ämnet. Klart är att parasiterna, tillsammans med andra miljöfaktorer, kan påverka fiskens överlevnads- och fortplantningsförmåga samt dess kvalitet och pris. är huvudvärd för parasiten torskmask (kan även kallas sälmask), vilket innebär att masken lever och fortplantar sig i sälen i vuxet stadie. Parasiter påverkar sälarnas hälsotillstånd negativt. Parasiternas ägg sprids från sälens avföring ut i havet och blir till larver. Fisken får i sig parasiten via mindre djur och blir därmed mellanvärd. Vid kraftig infektion av parasiten kan fisken drabbas av försämrad simförmåga, motståndskraft och hälsostatus. Östersjötorsken av är liten och smal. Torskens fortsatta utveckling i bekymrar fiskenäringen, som ser en ytterst liten fisk i sina fångstredskap. Förekomsten av bland annat torsk styrs inte bara av hårt fiske utan med stor sannolikhet i lika hög grad av den rikliga förekomsten av säl och skarv, som i kombination med denna parasit kraftigt reducerat förekomsten av torsk. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att begränsa spridningen av sälmask i ?