frs · H8128 · 2020-09-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:8 av (M) Avgift på icke återvunna plastförpackningar har frågat miljö- och klimatminister vilka åtgärder regeringen har vidtagit för att säkerställa att alla EU:s medlemsstater beräknar mängden av återvunna plastförpackningar på samma sätt samt säkra upp att kan realisera ett införande av en ytterligare beräkningsgrund för EU-avgiften baserad på icke materialåtervunna plastförpackningar till . Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag som ska svara på frågan. EU:s inkomster finansieras till övervägande del genom medlemsstaternas EU-avgift, som i finansieras genom utgiftsområde 27 på statsbudgeten. Summan av dessa avgifter utgör det som kallas EU:s egna medel. Vid europeiska rådets möte kom EU:s stats- och regeringschefer överens om att de tre befintliga beräkningsgrunderna för EU:s egna medel (momsintäkter, tullintäkter och bruttonationalinkomst) ska utvidgas med en fjärde beräkningsgrund som utgörs av ”inkomster från ett nationellt bidrag, beräknat utifrån vikten av icke-materialutnyttjat plastförpackningsavfall med en uttagssats på per kilogram, med en mekanism för att undvika en alltför stor regressiv effekt på de nationella bidragen”. Slutsatserna från är en överenskommelse mellan EU:s 27 stats- och regeringschefer. Som sådan är den förpliktande, men fyller inte en lagstiftande funktion. För att omsätta rådets slutsatser i praktiken krävs att ett flertal rättsakter tas fram, varav den viktigaste i detta sammanhang är EU:s beslut om egna medel. I dessa rättsakter utarbetas den konkreta utformningen av systemet för egna medel, inklusive de definitioner och mätetal som ska tillämpas för att säkerställa att EU:s medlemsstater använder samstämmiga mätmetoder och rapporterar in data på samma sätt. Regeringen verkar i dessa förhandlingar för att de relevanta rättsakterna ska få en utformning som är så korrekt och ändamålsenlig som möjligt. Regeringens självklara målsättning är att systemet för egna medel ska fungera utan anmärkning redan från dag ett. Men vi arbetar också för att systemet ska utvärderas efterhand för att säkerställa att eventuella fel också rättas skyndsamt. Regeringens övergripande mål för förhandlingarna om EU:s långtidsbudget har varit att säkerställa att den svenska EU-avgiften hålls på en stabil nivå , att den totala budgetvolymen hålls nere, att rättsstatsprincipen värnas samt att EU i större utsträckning ska göra investeringar i gröna och digitala omställning. Dessa målsättningar har varit väl förankrade i och statsministern har också förankrat utfallet av förhandlingarna vid i . Jag kan konstatera att utfallet av förhandlingarna, som alla kompromisser, innehåller både givande och tagande. Men jag gläds också åt att tack vare regeringens arbete fått ett förhållandevis stort genomslag för de kärnfrågor som tydligt prioriterats av . Rabatten på EU-avgiften är den största rabatt vi haft sedan vi gick med i EU. av EU:s budget ska vikas åt grön och digital omställning. Och rättsstatsprincipen omnämns av som ett centralt värde i den fortsatta hanteringen av EU:s budget, trots hårt motstånd från vissa medlemsstater som ville stryka formuleringen helt och hållet.