ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811284 · 2020-10-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:284 Inventering av fjällnära skogar av (KD) till Miljö- och klimatminister (MP) Det har via en artikel i nr 37 framkommit att på uppdrag bedriver en inventering av stora arealer fjällnära skog i bland annat . Inventeringen sker både med helikopter och på marken, dock utan att informera berörda skogsägare. Enligt de berörda länsstyrelserna vet de varken hur många eller vilka markägare som berörs av inventeringen, och de anser sig därmed inte ha möjlighet att gå ut med information. Utöver detta har de enligt utsago i artikeln inte heller tid att göra det. Tyvärr är det också mycket svårt för markägare att få ut kartor över inventeringen från länsstyrelserna. Inventeringen omfattar enligt uppgift från i också närbelägna skogar nedanför gränsen för fjällnära skog. Många av de berörda privata skogsägarna upplever att inventeringen är en förtäckt nyckelbiotopsinventering för att kringgå beslut att upphöra med nyckelbiotopsinventering i regi. Förtroendet för de statliga myndigheterna när det gäller frågor om skog och skydd av skog är mycket lågt hos en stor del av skogsägare, och detta förfaringssätt späder på misstroendet. Enligt tidningsartikeln i fick uppdraget med anledning av att den pågående vill veta omfattningen av fjällnära skogar med höga naturvärden. Totalt i de fyra berörda länen, från i söder till i norr, är det som ska inventeras. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : På vilket sätt harmoniserar inventeringen av fjällnära skog med beslutet i punkt 26 i januariavtalet att avbryta den landsomfattande nyckelbiotopsinventeringen?
fr · H811285 · 2020-10-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:285 Licensjakt på varg av (KD) till Statsrådet (S) överlåter möjligheten att fatta beslut om licensjakt på varg till samtliga län i det mellersta rovdjursförvaltningsområdet. Detta är en nödvändighet ur flera aspekter, inte minst för att få någon sorts acceptans för den i övrigt totalt fallerade rovdjursförvaltningen som har . Att länsstyrelserna själva kan besluta om licensjakt är en förutsättning för att uppnå målsättning om en regionaliserad rovdjursförvaltning. Dock är länsstyrelserna styrda i sina kommande beslut. I beslut kan man läsa följande: ”Vid en beräkning av jaktuttag för eventuell licensjakt bör den illegala jakten tas med som en mortalitetsparameter, så som övrig dödlighet. bedömning är att den illegala jakten är en så pass omfattande faktor till vargars dödlighet att möjligt uttag vid skydds- och licensjakt påverkas.” Här ber alltså att länsstyrelserna ska ta hänsyn till en illegal jakt de inte har dokumenterat utan som bygger på helt på lösa antaganden utan evidens. Om våra myndigheter ska utgå från den här formen av underlag förtjänar det att förtydligas av miljö- och klimatministern. Annars kan det vara på sin plats med ett klargörande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet gjort ställningstagandet att illegal jakt ska inkluderas som en mortalitetsparameter vid beräkning av jaktuttag?
fr · H811286 · 2020-10-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:286 arbete med av (SD) till Näringsminister (S) Det återfinns en stor differens mellan regeringens anslagsförslag i budgetpropositionen och eget uppskattade behov av finansiering för sin verksamhet. I verkets budgetunderlag –2023 skriver de bland annat att ”behovet av fortsatt finansiering av och insatser för enkla digitala myndighetskontakter kvarstår”. utvecklas alltmer och når ut till många med tjänster som gör det enklare att starta och driva företag. Användarna upplever att tjänsten lever upp till målet att underlätta för företagare. ser ett fortsatt behov av att utveckla smart guidning till rådgivning, nätverkande och finansiering som finns inom det offentliga stödsystemet. Det handlar om att förvalta, förbättra och vässa kommunikationen av , och verket äskar för detta . Regeringen gör en annan bedömning, då den inte går till mötes. Mot bakgrund av detta riktar jag följande fråga till näringsminister : Av vilken anledning får inte myndigheten det den efterfrågar i sitt budgetunderlag, och avser statsrådet att på andra sätt verka för en utveckling av ?
fr · H811287 · 2020-10-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:287 arbete mot korruption av (SD) till Näringsminister (S) Att motverka korruption är viktigt för väl fungerande marknader och tilltron till samhällets funktion i stort. Korruption är skadligt för både konkurrensen och konsumenter. uppger i sitt budgetunderlag –2023 till regeringen att de ser tecken på korruption i samband med sin tillsynsverksamhet och kan konstatera att korruption utgör en konkurrenssnedvridning som ligger nära verkets kärnuppdrag inom både upphandlings- och konkurrensområdet. Vidare efterlyser verket ett ”tydligare uppdrag att motverka korruption inom både privat och offentlig verksamhet” och föreslår ett antal utvecklingsinsatser samt anslagshöjning. Regeringen tilldelade inte deras önskade medel för att motverka korruption inom privat och offentlig verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ämnar ministern motarbeta korruption på andra vägar, eller menar ministern att budgetunderlag är bristfälligt och att behovet verket pekar på inte finns?
fr · H811288 · 2020-10-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:288 arbete med enkla digitala myndighetskontakter av (SD) till Näringsminister (S) Det återfinns en stor differens mellan regeringens anslagsförslag i budgetpropositionen och eget uppskattade behov av finansiering för sin verksamhet. I verkets budgetunderlag –2023 skriver de bland annat att ”behovet av fortsatt finansiering av och insatser för enkla digitala myndighetskontakter kvarstår”. Redan i sitt budgetunderlag –lämnade förslag om att utveckla ett ekosystem för enkla digitala myndighetskontakter. Ett förslag som återkom . Flera av de myndigheter som har omfattande kontakter med företag förankrade målbilden för enkla digitala myndighetskontakter . pekar på att det krävs ytterligare finansiering för utveckling av ett mer heltäckande digitalt ekosystem för att nå de förenklingar som efterfrågas av företagen avseende exempelvis enklare uppgiftslämnande, tillämpning av regler och kortare handläggningstider. Regeringen gör en annan bedömning, då den inte går till mötes. Mot bakgrund av detta riktar jag följande fråga till näringsminister : Av vilken anledning får inte myndigheten det den efterfrågar i sitt budgetunderlag, och avser ministern att på andra sätt verka för att förenkla digitala myndighetskontakter?
fr · H811289 · 2020-10-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:289 arbete mot ekonomisk brottslighet av (SD) till Näringsminister (S) har ett uppdrag från regeringen att utveckla metoder och arbetssätt för ökade kontroller vid registrering av företagsuppgifter. Verket har därför stärkt insatserna för att upptäcka och motverka ekonomisk brottslighet där företag används som brottsverktyg. En särskild ekobrottsenhet har inrättats med skärpta rutiner och kontroller. Enligt har insatserna gett resultat, och man menar att det finns en stor utvecklingspotential. hävdar att det vid ett utökat uppdrag skulle ha större möjligheter att reagera på och identifiera risker och avvikelser. Antalet som drabbas av olika slags bedrägerier skulle kunna minska. Att sätta in åtgärder tidigt för att motverka ekonomisk och annan brottslighet besparar samhället stora kostnader jämfört med om åtgärder sätts in sent i processen. En utökning av insatserna skulle dessutom minska arbetsbördan för de anslagsfinansierade brottsbekämpande myndigheterna. Ett konkret exempel på en insats som föreslagit är ett system baserat på maskininlärning, vilket skulle kunna användas i syfte att förhindra ekobrott. Kostnad för detta är ca . Därtill kommer en löpande förvaltningskostnad om ca . I sitt budgetunderlag bad om medel för att trappa upp arbetet mot ekonomisk brottslighet, men trots det tilldelade regeringen inte deras önskade medel. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ämnar ministern motarbeta ekonomisk brottslighet på andra vägar, eller menar ministern att analyserade behov är felaktigt och att det begärda tillskottet inte behövs, och varför får inte medel att utveckla ett analysverktyg för att enklare upptäcka ekonomisk brottslighet?
fr · H811290 · 2020-10-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:290 Lantmäteriets handläggningstider av (M) till Statsrådet (MP) Under har handläggningstider och lantmäterikostnader diskuterats i . lämnade ett antal förslag för att effektivisera fastighetsbildningsverksamheten i hela landet. Under innevarande mandatperiod har det i ställts ett antal frågor och interpellationer om handläggningstider och kostnader. Bland inlämnade partimotioner och enskilda motioner finns ett tiotal som tar upp problem inom detta område, och i motionerna lämnas konkreta förslag till åtgärder. Vi moderater föreslår bland annat att statliga Lantmäteriets anslag ska ökas för att man ska kunna komma till rätta med de mångåriga problemen. I SVT och i tidningsmedier har det lyfts fram ett antal problem som följd av mycket långa handläggningstider. En fastighetsägare i har sålt skogsmark och ansökte om avstyckning. Försäljningen av skogen var klar . Marken skulle styckas av – en enkel kvadrat – och alla papper skickades in till Lantmäteriet. Men när det gått , , undrade fastighetsägaren vad som hänt i ärendet. Först då utsågs en handläggare. Skogsförsäljningen är klar – men på papper står fastighetsägaren fortfarande som ägare, vilket gör att hen till exempel inte kan söka bostadstillägg. I ett annat fall i har ett generationsskifte försenats på grunda av lång handläggningstid. ”Allt är förberett. Vi har ritat klart strecken på kartan så det borde varit gjort i en grisblink. Men har vi väntat i och vi har ingen aning om när det kan tänkas vara klart”, säger fastighetsägarna i en tidningsintervju. Statskontoret konstaterade i rapporten ansvar för fastighetsbildning (2017:18) att fastighetsbildningsverksamheten har omoderna it-stöd och att den ligger efter i digitaliseringen. I enlighet med Statskontorets rekommendationer gav regeringen i uppdrag att utveckla uppföljningen och styrningen av fastighetsbildningsverksamheten. , efter Statskontorets rapport med konkreta förslag, kvarstår stora problem inom lantmäteriverksamheten. Det är helt otillfredsställande. Om vi ska kunna ha kvar en levande landsbygd får generationsskiften inte försenas på grund av brister inom lantmäteriverksamheten. En rimlig handläggningstid för lantbruksfastigheter är maximalt . Mot bakgrund av detta är min fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med dagens långa handläggningstider, som försvårar och försenar generationsskiften och utveckling av jord- och skogsbruksföretag?
fr · H811291 · 2020-10-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:291 En buffertfond med anledning av förändringar i LAS av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Enligt januariavtalet ska utredningen moderniserad arbetsrätt (SOU 2020:30) genomföras om inte arbetsmarknadens parter kommer överens om ett nytt regelverk för arbetsmarknaden som främjar trygghet och omställning. I den preliminära partsöverenskommelsen Huvudavtal om trygghet, omställning och anställningsskydd fastställs att staten ska sjösätta en utredning i syfte ta över den offentliga arbetslöshetsförsäkringen till en kollektivavtalad arbetslöshetsförsäkring. Kostnaden för staten, enligt det förslag som finns, uppgår till som ska utbetalas direkt och verka som en ”buffertfond”. Förslaget, som är en bärande del i överenskommelsen, är att likna vid en retroaktiv löntagarfond där fack och arbetsgivare ska stå för förvaltning av dessa medel (sannolikt i form av aktier) samt överta kontroll och bestämma nivåer för arbetslöshetsförsäkringen. Enligt den överenskommelse som är publicerad på en av parternas hemsida verkar det dessutom uppstå en statsfinansiell kostnad på 15 miljarder . Det uppstår många frågor runt en eventuell löntagarfond som ska finansiera arbetslöshetsförsäkringen. Den största frågan är naturligtvis om regeringen över huvud taget är beredd att finansiera en retroaktiv fond på 62 miljarder. Hur skulle det påverka statsbudgeten? Om det inte är möjligt så faller hela partsöverenskommelsen då arbetslöshetsförsäkringen verkar vara en bärande del av ett nytt avtal mellan parterna. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Är ministern beredd att gå till riksdag och begära finansiering för en retroaktiv buffertfond om i enlighet med den överenskommelse som finns mellan delar av arbetsmarknadens parter?
fr · H811292 · 2020-10-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:292 Uteblivna produktionsincitament för film trots coronakrisen av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) presenterade och Fler filminspelningar till , vilket gjordes till följd av ett regeringsuppdrag som i sin tur tillkom efter ett tillkännagivande från . I rapporten föreslås att ska införa ett statligt produktionsincitament för film i form av en produktionsrabatt till företag, där rabatten ska vara , och att staten initialt ska avsätta för detta. En sådan reform kan leda till fler filminspelningar i genom förbättrade konkurrensvillkor för internationell filmproduktion och skulle ha såväl ekonomiska som kulturella fördelar. Regeringen har återkommande hävdat att frågan om att införa produktionsincitament för film bereds hos , trots att det snart har passerat ovan nämnda rapport innehållande förslag på området presenterades. Bland annat svarade mig i ett svar på en tidigare skriftlig fråga, daterat till , att frågan är under fortsatt beredning. Hade produktionsincitament för film införts innan coronakrisen slog till med full kraft hade svensk filmnäring tveklöst stått bättre för att klara sig än den gör . Inte heller i regeringens förslag till statsbudget förekommer förslaget om att införa produktionsincitament, trots det mycket tuffa läge som filmnäringen har fått i till följd av coronakrisen. Ett införande av produktionsincitament hade kunnat innebära ett nödvändigt lyft och en förbättrad möjlighet till en återstart för svensk filmnäring efter krisen. Flera av politiska partier, filmnäringen med flera aktörer hade förväntat sig ett införande av produktionsincitament för film genom statsbudgeten , vilket är förväntningar som funnits även gällande tidigare statsbudgetar. Vad regeringen egentligen vill göra med frågan är svårbegripligt när Socialdemokraternas ledamöter i kulturutskottet har motionerat i om ett införande av produktionsincitament, trots att regeringen, där Socialdemokraterna och återfinns, återigen väljer att inte ha reformen som en del av sitt budgetförslag. har dock i sitt förslag till statsbudget avsatt resurser för att införa produktionsincitament för film, i enlighet med förslaget i och Svenska Filminstitutets rapport . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka konsekvenser bedömer ministern att det kan få för svensk filmnäring, i synnerhet mot bakgrund av coronakrisen, att regeringen fortsatt väljer att inte införa produktionsincitament för film?
fr · H811293 · 2020-10-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:293 Republiken representation i WHO och WHA av (M) till Utrikesminister (S) Trots att Republiken () är en utvecklad demokrati och har en hälso- och sjukvård i världsklass nekas man inträde i () och Världshälsoförsamlingen (WHA), i vilken var observatör . Republiken har också visat stora framgångar i samband med coronapandemin och skulle kunna dela med sig av nyttiga erfarenheter till resten av världen och bidra i kampen mot pandemin genom att tas upp i WHO och WHA. Trots detta motarbetar kommunistregimen i () ett taiwanesiskt inträde. Med bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att Republiken ska upptas som medlem i WHO och WHA?
fr · H811295 · 2020-10-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:295 Kärnenergiforskning av (SD) till Statsrådet (S) har beslutat om att statens energiforskningsanslag ska vara tillgängligt för och ske inom alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft. Detta har även instruerats kring genom regleringsbrev. har ett flertal ansökningar som har en kärnkraftskoppling inkommit. Dessa varierar till innehåll och har en stor bredd. Trots detta har samtliga inkomna ansökningar avslagits av . Även regeringen konstaterar i budgetpropositionen att inga projekt som fokuserar på kärnkraftsområdet har tilldelats några medel, detta utan något vidare resonemang eller värdering. Glädjande är att regeringen i budgetpropositionen framhöll att man avser att i samband med den energipolitiska forskningspropositionen förtydliga att energiforskningen ska vara teknikneutral och omfatta all fossilfri elproduktion. Det saknar dessvärre helt betydelse om ansvarig myndighet sedan konsekvent avslår de ansökningar som inkommer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att energiforskning ska bedrivas inom samtliga fossilfria energislag?
fr · H811296 · 2020-10-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:296 Indraget statsbidrag av Boriana (M) till Infrastrukturminister (S) har regeringen i sina allmänna råd uppmanat allmänheten att minska sina resor med kollektivtrafik, vilket har lett till att många turer, främst på landsbygden, har körts tomma eller bara med någon enstaka passagerare. Av denna anledning har Skånetrafiken, som har lidit enorma intäktsförluster under pandemin, valt att tillfälligt dra in dessa turer. Detta för att spara både pengar och miljö. Infrastrukturminister har uttalat att regioner som har minskat antalet tomma bussturer ska straffas genom att statsbidraget ska tas bort. Indraget statsbidrag skulle betyda neddragningar av sjukvård, kultur, kollektivtrafik, eller höjd skatt vilket kan beskrivas som en bestraffning av skåningarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Verkar infrastrukturministern för att statsbidraget ska dras in för regioner som har minskat antalet tomma bussturer?
fr · H811297 · 2020-10-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:297 Indragning av statsbidrag av Boriana (M) till Infrastrukturminister (S) har regeringen i sina allmänna råd uppmanat allmänheten att minska sina resor med kollektivtrafik, vilket har lett till att många turer, främst på landsbygden, har körts tomma eller bara med någon enstaka passagerare. Skånetrafiken, som har lidit enorma intäktsförluster under pandemin, har valt att tillfälligt dra in dessa turer. Detta för att spara både pengar och miljö. Infrastrukturminister har uttalat att regioner som har minskat antalet tomma bussturer ska straffas genom att statsbidraget ska tas bort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Är det ministernsställningstagande att statsbidraget bör dras in, och på vilka grunder byggerministern i så fall sitt ställningstagande?
fr · H811298 · 2020-10-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:298 Spelinspektionens roll i bekämpningen av organiserad brottslighet av (KD) till Statsrådet (S) och regeringen är överens om vikten av ett myndighetsgemensamt arbete mot den organiserade brottsligheten. Arbetet startade , och de myndigheter som ingår är Arbetsförmedlingen, , , , , , , , , , och . Arbetet ger också goda resultat. Vi menar dock att det kan bli bättre. En viktig inkomstkälla för organiserad brottslighet är olika typer av illegala spel, såsom matchfixning och hasardspel. Där har Spelinspektionen en viktig roll. Därför vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att inkludera Spelinspektionen i det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet?
fr · H811299 · 2020-10-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:299 Spelinspektionens undantag för restaurangkasinon av (KD) till Statsrådet (S) Den som bedriver så kallade restaurangkasinon i undantas både från kraven på registrering av spelare och från penningtvättslagen. De restaurangkasinon som finns i blir alltmer lika de statliga Casino Cosmopol som finns runt om i landet, i stället för att utgöras av ett blackjackbord i hörnet av en bar. Undantagen som Spelinspektionen utfärdat innebär till exempel att personer med spelproblem inte kan stänga av sig själva från spel på restaurangkasinon. Det omöjliggör också uppföljning av kunder och deras eventuella förluster, och det går inte att dokumentera i enlighet med omsorgsplikten då man inte kan koppla händelser, till exempel omsorgssamtal, till en specifik individ. Arbetet kan heller inte följas upp av myndigheter, och personer som har ett problematiskt spelande och är avstängda genom kan spela på restaurangkasino. Riskerna för penningtvätt ökar förstås också när restaurangkasinon inte omfattas av penningtvättslagen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att se till att restaurangkasinon slutar undantas från viktiga regleringar?
fr · H811300 · 2020-10-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:300 Skydd av naturskog av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) Vid miljörådet gjorde den svenska och den lettiska regeringen en röstförklaring mot punkt 21 i slutsatserna. Punkt 21 handlade om att värna den sista naturskogen i . Den svensk-lettiska röstförklaringen invände mot punkten och underströk att de själva vill definiera urskog/naturskog. Så här löd röstförklaringen (endast engelsk version tillgänglig): ”and support the Council Conclusions on Biodiversity – the need for urgent action. However, and reserve their right to define primary in accordance with national circumstances until the ongoing participatory processes on definitions to be used in EU is finalized and agreed by MS.” Det är vår förhoppning att regeringen inte ifrågasätter att all urskog (”primary ” på engelska) ska skyddas. Jag tolkar regeringens agerande som ett sätt att egentligen söka en definition av begreppet ”old growth ” där rimligen våra sista resterande oskyddade skyddsvärda naturskogar ingår. anser att det är av största vikt att även dessa skogar skyddas från avverkning om en strategi för biologisk mångfald på allvar ska bli ett redskap för att bevara vår biologiska mångfald. Jag ställer mig dock frågande till regeringens motiv för röstförklaringen och söker därför en tydlig motivering. Eftersom röstförklaringen sålunda väcker nya frågor vill jag fråga miljö- och klimatminister : Är syftet med den svensk-lettiska röstförklaringen att definiera naturskog på ett sätt som gör att avverkningar av den sortens skog upphör och den i stället kan ges ett framtida långsiktigt skydd?