ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812800 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:800 av (SD) Regeringens strategi för fossilfria tunga transporter har frågat mig hur min och regeringens strategi för att möta transportbranschens behov av tekniska lösningar för ett klimatneutralt transportsystem ser ut. Klimatmålet för inrikes transporter, exkl. flyg, innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska med jämfört med . 2045 behöver utsläppen från transporter i princip vara noll. Kraftfulla åtgärder behövs för att klara detta. Regeringen satsar stort på transportsektorns omställning till fossilfrihet och arbetet bygger på flera delar. En övergång till hållbara förnybara drivmedel är en viktig del i detta där regeringen i budgetpropositionen presenterade inriktningen för hur reduktionsplikten ska utvecklas . Vidare satsar regeringen stort på elektrifiering, föreslås avsättas till regionala elektrifieringspiloter för tyngre fordon. Dessutom har regeringen presenterat en rad ytterligare initiativ för att öka tempot i elektrifieringen av transportsektorn, bland annat ett uppdrag om att planera för minskade utsläpp genom elvägar, en analys av laddinfrastruktur längs större vägar och inrättandet av en . Arbetet pågår också med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi, med fokus på förutsättningarna på energisidan för elektrifieringen. För att nå målen anser regeringen även att överflyttningen av transporter från väg till järnväg och sjöfart behöver öka. Vi genomför exempelvis den största järnvägssatsningen i modern tid. Vidare är transporteffektivitet viktigt för att kunna nå målen, bland annat minska onödiga transporter. Dessa saker lyfts bland annat i den nationella godstransportstrategin. Tydliga riktlinjer bygger inte sällan på beslut som behöver ställa sig bakom, vilket jag vill poängtera för eftersom som enda parti röstade emot att klimatlagen och klimatmålen skulle antas.
frs · H812801 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:801 av (KD) har frågat mig om jag tänker ta något initiativ för att tillsammans med den norska regeringen få en tillfälligt öppnad svensk-norsk gräns så att familjer som bor på olika sidor av gränsen kan mötas under julhelgen. har tillämpat olika inreserestriktioner som en del av sin strategi för att bekämpa pandemin. har restriktionerna skärpts mot bakgrund av den tilltagande smittspridningen i både och . måste personer som reser från till genomgå tio dagars karantän på ett särskilt karantänhotell. Denna restriktion gör det mycket svårt i praktiken för både svenskar och norrmän bosatta i att hälsa på nära och kära på andra sidan gränsen. Jag instämmer i konstaterande att inreserestriktionerna har haft stor påverkan för enskilda som inte kunnat träffa sina närstående. Särskilt de som är bosatta i gränsregionerna eller har familjemedlemmar på båda sidorna av gränsen är vana vid att kunna korsa gränsen utan problem. har sedan början av pandemin undvikit att införa inreserestriktioner, då både och smittskyddsmyndighet bedömt att det i nuvarande situation inte är ett effektivt sätt att begränsa smittan. har gjort en annan bedömning. Det är naturligtvis upp till varje land att införa de åtgärder man anser är nödvändiga för att bekämpa pandemin, men jag är oroad över de negativa effekterna av de norska restriktionerna. Effekterna på gränshandeln och de jobb som går förlorade till följd av restriktionerna är en nog allvarlig skada. Men den mer långsiktiga skadan som åsamkas tilliten och den nordiska gemenskapen som finns i gränsregionerna är möjligen ännu allvarligare. Detta problem har jag och mina kollegor i regeringen tagit upp upprepade gånger i samtal med norska företrädare. Tyvärr har inte öppnat för att införa undantag för gränsregionerna. Julen är för många som firas likadant , men tyvärr blir det inte så . I hela måste julfirandet anpassas efter att vi lever i en pandemi, så att vi kan minska smittspridningen och få fira kommande högtider med nära och kära på det sätt vi är vana vid. Jag kommer att fortsätta lyfta undantag för gränsregioner i min dialog med norska företrädare. Det är min förhoppning att vi inom en inte alltför avlägsen framtid kan återgå till att ha en öppen och osynlig gräns mellan våra länder.
frs · H812802 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:802 av (KD) Virkesavlägg vid allmänna vägar har frågat mig när regeringen kommer att effektuera beslut i frågan om virkesavlägg. Frågan om hantering av tillstånd för upplag av virke eller skogsbränsle är viktig. har arbetat med frågan och gjort justeringar i sin hantering så att tillstånd som meddelas gäller . Ärendet bereds vidare inom .
frs · H812803 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:803 av (SD) Den utbredda tystnadskulturen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med den utbredda tystnadskulturen och rädslan för att vittna. Kampen mot brottsligheten är ett långsiktigt arbete som är högt prioriterat av regeringen. ska vara ett tryggt land att leva i. Ingen ska behöva vara rädd för att vistas ute på gator och torg. Att vittnen medverkar i brottsutredningar är en avgörande förutsättning för att den som har begått brottet ska kunna dömas för det. Regeringens budskap är tydligt. Vi kan aldrig acceptera att vittnen skräms till tystnad eller utsätts för våld eller hot. Tystnadskulturen måste brytas och rättsprocessen stärkas. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska analysera en rad olika frågor på området. Det handlar bland annat om kronvittnen, skärpta straff för övergrepp i rättssak och skyddet av och stödet till vittnen och deras anhöriga. Utredningens uppdrag ska redovisas senast . Förslag om att det bör vara möjligt att i ökad utsträckning använda förhör som tagits upp före huvudförhandlingen som bevis i rättegångar bereds också i . En sådan ordning skulle kunna minska påfrestningen för bl.a. vittnen. trädde även flera lagändringar i kraft som innebär att ordningen och säkerheten i domstolarna stärks. Ändringarna syftar till att förhörspersoner ska kunna lämna sina uppgifter inför domstol utan att känna sig störda, hotade eller utsatta för påtryckningar. En viktig åtgärd för att bryta tystnadskulturen är att öka förtroendet för rättsväsendet i de miljöer där det finns en utbredd tystnadskultur. Det sker bland annat genom en ökad polisnärvaro i dessa områden. Här utgör utbyggnaden av en mycket viktig del. Vidare är ett långsiktigt och strukturerat brottsförebyggande arbete som involverar hela samhället av stor betydelse. Därför har regeringen tagit fram det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott. Vi avser att lämna en redovisning till av åtgärder i enlighet med målsättningarna i programmet. Regeringen arbetar alltså brett mot brottsligheten och för att bryta tystnadskulturen. Vi har inga planer på att slå av på takten.
frs · H812804 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:804 av (L) Åtgärder för att förbättra kvinnors arbetsmiljö har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att förbättra arbetsmiljön för de kvinnor som utsätts för sexuella trakasserier på sin arbetsplats. Ingen arbetstagare ska behöva utstå en arbetsmiljö där kränkningar i form av sexuella trakasserier förekommer. Diskriminering i form av sexuella trakasserier är förbjudet enligt diskrimineringslagen. Kränkande särbehandling är en arbetsmiljöfråga och förbjudet enligt arbetsmiljöregelverket. Kränkande särbehandling är ett av områdena i föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö som även omfattar sexuella trakasserier och olika former av diskriminering. Föreskrifterna tydliggör arbetsgivarens ansvar att vidta åtgärder för att motverka förhållanden i arbetsmiljön som kan ge upphov till kränkande handlingar. Mellan 2017–2020 har bedrivit en nationell inspektionsinsats av den organisatoriska och sociala arbetsmiljön. Ytterst är det alltid arbetsgivarens ansvar att säkerställa en god arbetsmiljö och att agera mot sexuella trakasserier på arbetsplatsen. I samband med metoo-uppropen blev det tydligt att det saknas kunskap om de regelverk som finns för att förebygga sexuella trakasserier. Det gäller såväl diskrimineringslagen och arbetsmiljölagen som hur dessa lagar förhåller sig till varandra. Mot den bakgrunden fick och i uppdrag att tillsammans ta fram en digital plattform för information med stöd till arbetsgivare att förebygga och förhindra sexuella trakasserier i arbetslivet. Regeringen beslutade om ett förnyat uppdrag till myndigheterna att utveckla, sprida och informera om plattformen. Inom ramen för uppdraget har myndigheterna genomfört en kampanj riktad till alla arbetsgivare i , i syfte att nå ut med information om arbetsgivares ansvar att förebygga och motverka sexuella trakasserier, samt hur de ska agera när något händer. tillsatte regeringen en utredning om konvention om våld och trakasserier i arbetslivet. var pådrivande för att konventionen blev till. Syftet med konventionen är att motverka våld och trakasserier samt könsrelaterat våld och könsrelaterade trakasserier i arbetslivet. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att se över vad som krävs för att ska kunna ratificera konventionen. Förutom att utreda om några åtgärder krävs för ratificering har utredningen också getts utrymme att föreslå ytterligare åtgärder om sådana bedöms lämpliga för att uppnå konventionens övergripande syfte. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anser att konvention och den tillhörande rekommendationen om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet är viktiga instrument för att komma till rätta med problemen och åstadkomma en förändring. Regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 har pekat ut en riktning för arbetet . När den nuvarande strategin har löpt ut avser regeringen att ta fram en ny arbetsmiljöstrategi. I arbetet med framtagandet av strategin har arbetsmarknadens parter lyft vikten av arbete mot trakasserier och kränkande särbehandling. Vi har med oss detta i det fortsatta arbetet.
frs · H812805 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:756 av (M) Långtidssjuka i covid-19 och svar på fråga 2020/21:805 av (M) Ekonomiskt stöd till långtidssjuka i covid-19. har frågat mig när jag och regeringen avser ha en lösning på plats för dem som drabbats av långvariga biverkningar av covid-19. har frågat mig om vilka åtgärder som jag avser att vidta med anledning av innehållet i rapporten i covid-19 – Den uteblivna hanteringen av pandemins största patientgrupp om brister kopplade till mitt ansvarsområde. Covid – 19 är en ny sjukdom och kunskapsläget om sjukdomen och dess konsekvenser är begränsad. Det är av yttersta vikt att kunskap utvecklas om vilken behandling och rehabilitering som är ändamålsenlig för de människor som drabbats av sjukdomen. Regeringen har givit social utvärdering (S2020/06019) och (S2020/06720) uppdrag som handlar om att öka kunskapen om sjukdomen covid-19 och om hur människor med långvariga komplikationer ska behandlas och rehabiliteras i hälso-och sjukvården. Den som är sjuk och varken kan arbeta i sitt eget arbete eller i ett normalt förekommande arbete har givetvis rätt till sjukpenning oavsett dag i rehabiliteringskedjan. Coronapandemin har dock belyst brister i sjukförsäkringen vad gäller människors möjligheter att rehabiliteras åter till sitt eget arbete. Regeringen och samarbetspartierna är överens om att rehabiliteringskedjan i sjukpenningen behöver bli mer flexibel för att förhindra att människor förlorar sin sjukpenning. Detta betyder att det lagförslag som finns på regeringens bord och som har remitterats kommer att läggas fram i närtid. Det gäller förslaget att bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete efter dag 180 i rehabiliteringskedjan lättare ska kunna skjutas upp. Det ska räcka att övervägande skäl talar för att den försäkrade kommer att återgå i arbete hos arbetsgivaren senast dag 365 för att kunna skjuta upp bedömningen mot normalt förekommande arbete. Det är en markant lättnad jämfört med dagens regelverk som ställer strikta krav på stor sannolikhet för återgång i arbete. Den här ändringen behövs för att göra dagens restriktiva regelverk mer flexibelt och stärka den ekonomiska tryggheten för de som är långtidssjuka i covid – 19 och för alla andra som är sjukskrivna. Ändringen bedöms göra särskilt stor skillnad för dem med symptombaserade diagnoser och en mindre exakt prognos för återgång i arbete, så som exempelvis långtidssjuka i covid-19. Undantaget från bedömning av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete vid dag 180 som gäller , är svårare att tillämpa på denna grupp. Förslaget kommer att omfatta alla personer som är sjukskrivna och befinner sig mellan dag 180 och dag 365 i rehabiliteringskedjan. Alla grupper är lika skyddsvärda och rätten till sjukpenning kan inte begränsas till vissa diagnoser. Ambitionen är att den nya lagen ska kunna träda ikraft .
frs · H812806 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:806 av (M) Långtidssjuka i covid-19 har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av innehållet i Svenska Covidföreningens rapport om brister kopplade till mitt ansvarsområde. Av de tre förslag som föreslår i sin rapport så berör en av dem hälso- och sjukvården mer specifikt. Föreningen föreslår att multidisciplinära mottagningar med forskningsanknytning inrättas i samtliga regioner. Regeringen arbetar aktivt för att alla, inklusive långtidssjuka covid-19-patienter, ska få den omvårdnad och behandling de behöver. Ny kunskap genereras löpande och vården har blivit bättre på att behandla dem som insjuknar i covid-19. har exempelvis färre personer behövt intensivvård jämfört med . Att främja förutsättningarna för hälso- och sjukvården och stötta regionernas arbete med omvårdnad och behandling är av högsta prioritet. Sjukvårdshuvudmännen ansvarar sedan för att prioritera och fördela resurserna enligt behovsprincipen. Det är av stor vikt att så mycket kunskap som möjligt om långtidssjuka covid-19-patienter, och rehabiliteringsmöjligheter för dessa, tas fram. SBU presenterade sitt uppdrag där de gjort en systematisk översikt avseende patienter som har långvariga symptom av covid-19. Detta är ett viktigt bidrag för att sammanställa den kunskap som finns samt var det finns ytterligare behov av kunskap. har inom ramen för sitt grunduppdrag ett pågående arbete gällande långtidssjuka i covid-19. Bland annat pågår ett arbete i den nationella arbetsgruppen för uppföljning av covid-19, där ingår. arbetar också med att ta fram ett försäkringsmedicinskt beslutstöd. I det arbetet följer kunskapsutvecklingen regelbundet. Regeringen fortsätter att noga följa frågan om långtidssjuka av covid-19 och kommer att vidta de åtgärder som kan krävas för att få ökad kunskap på området.
frs · H812807 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:807 av (M) olagliga militära närvaro i Transnistrien och fråga 2020/21:830 av (SD) Rysk truppnärvaro i främmande länder har frågat mig hur jag avser att driva frågan om Transnistrien under det svenska OSSE-ordförandeskapet med beaktande av värnandet av den europeiska säkerhetsordningen. har frågat mig vad jag som ordförande i kan göra för att minska rysk truppnärvaro i främmande länder och på så sätt tillgodose regeringarnas vilja i länder som och . Jag besvarar frågorna samlat. Att stärka respekten för den europeiska säkerhetsordningen är en huvudprioritering för vårt ordförandeskap i , liksom att bidra till att komma närmare hållbara lösningar av de utdragna konflikterna i . Detta måste ske i linje med den europeiska säkerhetsordningen och det breda säkerhetsbegreppet, det vill säga med full respekt för och suveränitet och territoriella integritet. Konflikten om utbrytarregionen i är en av de mest utdragna av dessa konflikter. Fredsförhandlingar sker inom ramen för de så kallade 5+2-samtalen med OSSE-ordförandeskapets särskilda representant som en av medlarna. Målsättningen med samtalen är att ta fram ramverket för en omfattande konfliktlösning baserad på suveränitet och territoriella integritet inom ramen för dess internationellt erkända gränser och med en särskild status för Transnistrien. Jag kommer som ordförande att stödja den pågående konfliktlösningsprocessen och erbjuda värdskap för samtalen. Några sådana kunde tyvärr inte äga rum , men vi ska verka för att ett resultatinriktat möte kan hållas så att processen kan röra sig framåt. Vi har redan nu en nära dialog med den särskilda representanten och fältkontor i om hur processen kan tas vidare. Eventuella nya eller förändrade OSSE-insatser förutsätter konsensus inom . kommer som ordförande i också att försöka nå framsteg inom ramen för de åtta förtroendeskapande åtgärder som bland annat ska förbättra levnadsstandarden för boende i och nära Transnistrien. Dessa åtgärder har överenskommits men ännu inte genomförts fullt ut. Små framsteg inom åtgärdspaketet kan bidra till framsteg mot en lösning på den större konflikten. Den ryska aggressionen i östra och den olagliga annekteringen av är den mest tydliga utmaningen mot den europeiska säkerhetsordningen. Att verka för en lösning av den väpnade konflikten kommer att vara högt prioriterat under vårt ordförandeskap. Jag kommer att stödja konfliktlösningsprocessen i Normandieformatet och i framförallt den trilaterala kontaktgruppen, i vilken ordförandeskapets särskilda representant sitter ordförande. Jag kommer att särskilt värna mandatet för särskilda observatörsmission, SMM, så att missionen kan övervaka säkerhetsläget i hela och att facilitera dialog mellan parterna i konflikten.
frs · H812808 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:808 av (SD) Riskreduceringsperspektiv för tobak har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att införa ett så kallat riskreduceringsperspektiv för tobak i den kommande ANDTS-strategin. Regeringen har bedrivit ett målmedvetet arbete för att minska rökningen och andelen dagligrökare är nu nere på . Rökstopp är en av de främsta förebyggande åtgärderna för att hindra sjukdom och förtida död. Regeringens strategi på ANDT-området (alkohol, narkotika, dopning och tobak) för går mot sitt slut. Som regeringen har aviserat har arbetet med att ta fram en förnyad strategi påbörjats och regeringen avser att återkomma till i frågan .
frs · H812809 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:809 av (SD) Logistik och förberedelser inför vaccination och 2020/21:818 av (V) Vaccinationsplanering har frågat mig om det kan förväntas att jag tar ansvar för förberedelserna för och processen kring vaccinationen, och vilka åtgärder jag kommer att vidta för att säkerställa att vi ligger i framkant med dessa förberedelser. Därtill har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att regionerna ska kunna ta det stora ansvaret för att vaccinera befolkningen mot covid-19. Precis som jag svarade på fråga 2020/21:459 och 2020/21:460 av (M) respektive (M), presenterade regeringen en vaccinstrategi för att snabbt ska få tillgång till vaccin mot covid-19 och snabbt kunna vaccinera. Genom EU-samarbetet har säkrat så mycket vaccin att det räcker för hela befolkningen. Som en del av vaccinstrategin gav regeringen i uppdrag att ta fram en nationell operativ vaccinationsplan. Planen är ett stöd för myndighetens insatser och till regionerna för en snabb och effektiv vaccinering. presenterade en första version av planen och uppdaterar planen allteftersom kunskapsläget utvecklas. Regionerna är är vana vid att utföra omfattande vaccinationer. Exempelvis vaccinerar regionerna, mitt under den pågående coronapandemin, hundratusentals människor mot säsongsinfluensan. Parallellt förbereder regionerna sig för en kommande vaccination mot covid-19 med stöd av nationella vaccinationsplan. meddelade regeringen att vaccination mot covid-19 ska vara avgiftsfritt för den enskilde. Samma datum redovisade en nedbrytning av prioritetsordningen för vaccin så att de som behöver vaccineras först ska vaccineras först. Det underlättar planeringen ytterligare. Vidare meddelade regeringen att staten tar och kommer att ta ett stort ansvar för vaccin- och vaccinationskostnader. Det har avsatts till för inköp av vaccin och beslutade regeringen att avsätta till regionerna för ytterligare att stärka deras pågående förberedelser för effektiv vaccination. Regeringen och Kommuner och Regioner enades om en överenskommelse om genomförande av vaccinationen mot covid-19. Bland annat innebär överenskommelsen att staten åtar sig att betala för vaccin och vaccinationer. Pengar inte ska vara ett hinder i en kommande vaccinering. Sammanfattningsvis har regeringen vidtagit åtgärder och kommer fortsatt att vidta åtgärder för att ska kunna vaccinera effektivt efter behov.
frs · H812810 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:810 av (SD) Palestinska terrorlöner har frågat mig om jag avser att stoppa biståndet till för att hindra att dömda terrorister avlönas. Regeringen har tidigare svarat på liknande frågor och svaret fortsätter att vara detsamma: svenska skattemedel går inte till terrorism. Biståndet till går till mottagare som verkar för demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, förbättrad miljö och stärkta livsvillkor för utsatta människor. Att stärka det civila samhället är prioriterat. Visst stöd går direkt till offentliga palestinska institutioner såsom miljömyndigheten och den oberoende kommissionen för mänskliga rättigheter. Utöver det har och samarbeten med sina palestinska motparter som syftar till kunskapsöverföring och stärkt kapacitet. ger inget budgetstöd till och bidrar inte till de utbetalningar som görs till fängslade palestinier eller deras familjer. Frågan berör stora delar av det palestinska samhället och är nära kopplad till den kraftigt polariserade konflikten mellan och . PLO anger att dessa utbetalningar sker med utgångspunkten att fängslade och straffade palestinier och deras familjer inte ska överges. president upprepade i att palestinierna inte ska använda sig av våld i sin strävan efter att nå fred. Det är ett åtagande som gjort inom ramen för Osloprocessen och som vi förväntar oss att det palestinska ledarskapet fortsätter att uppfylla. Jag välkomnar att den Palestinska myndigheten har tillsatt en kommitté under premiärminister ledning för att granska hur ersättningssystemet för frihetsberövade och straffade och deras familjer ska fungera. Regeringen fördömer givetvis terrorism och står upp för , liksom , legitima säkerhetsbehov. Regeringen är tydlig i dialogen med den palestinska regeringen om vikten av att ta avstånd från våld, hatpropaganda och uppvigling. Det är förväntningar vi har på alla länder. har aldrig och kommer aldrig att acceptera terrorism. Det är vi tydliga om.