ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111774 · 2020-07-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1774 redovisning av skyddade arealer av (SD) till Statsrådet (S) LRF:s rapport internationella åtaganden om skydd av natur påtalar att och andra EU-länders sätt att redovisa skyddad natur leder till högre redovisade skyddade arealer än . Eftersom genom sitt förslag till mångfaldsstrategi verkar för att av varje lands yta ska vara formellt skyddad bör anpassa sitt sätt att redovisa så att det dels i stort är likvärdigt med andra EU-länders, dels inte är till förfång för industri, ekonomi, jordbruk och inlandets befolkning. bör även verka för ett mindre schablonartat sätt att se på naturskydd. Det är orimligt ineffektivt att skydda samma arealandel av som av ädellövträdslundar. Aichimål 11 () innebär att länder som skrivit under protokollet ska bevara av sin land- och sötvattensareal. Målet lämnar stor flexibilitet för vad som kan inkluderas. Redan med de regeringsbeslut som gäller för hur ska redovisa uppfyller enligt LRF-s rapporten detta mål med synnerligen god marginal. Enligt en analys gjord av Metria kan redan anses skydda av land- och sötvattensarealen, inberäknat möjliga områden som kan rymmas inom definition. Enligt EU:s förslag till mångfaldsstrategi ska av landets yta vara skyddad, därtill ska vara strikt skyddad, inklusive samtliga urskogar och gammelskogar. Gammelskog (old-growth ) är ett begrepp utan vedertagen definition. Om all tidigare plockhuggen skog skulle inräknas vore detta ett hårt slag för många skogsägare och skulle leda till sämre lönsamhet och sannolikt till många nedlagda jordbruk samt till förlust av öppna landskap. Detta vore till stort förfång för ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet, inte minst i inland. EU-förslaget förefaller utgå från tyska förhållanden, där det mesta av skogen är offentligägd. Förslaget borde medge varje land rätten att självständigt definiera brukningsmetoder, med hänsyn till ägarkategori och till samtliga aspekter av hållbarhet. Detta är en allvarlig brist som dessutom bryter mot principen att beslut kring skogsbruk inte ska beslutas på EU-nivå. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet, som har ett övergripande ansvar för landsbygdsutvecklingen, att agera för att redovisning av skyddade arealer, med utnyttjande av de frihetsgrader som finns, ska göras så att industri, ekonomi, jordbruk och i synnerhet inlandets jord- och skogsbrukare inte blir lidande?
fr · H7111775 · 2020-07-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1775 Bilden av utomlands av (M) till Utrikesminister (S) Den ansedda och inflytelserika tidningen har haft en artikel om . Den kan på inget sätt beskrivas som fördelaktig. Sättet att hantera den pågående coronaepidemin beskrivs som ”an unorthodox experiment”. Bland annat betonas att haft över 5 400 döda, vilket per capita sägs vara fler än , tolv gånger mer än , sju gånger och sex gånger . En slutsats som dras i tidningen är att den svenska hållningen kan ha kostat både liv och jobb. Uppgifter likt dessa påverkar starkt andras uppfattning om . Det kan också vara en förklaring till att svenskar möts av stängda gränser. Långsiktigt riskerar en dålig bild av ett exportberoende och internationalistiskt också att gå ut över ekonomin. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern vidta för att motverka den eventuella skada tillfogas genom att bilden av i utlandet påverkas av vad som beskrivs som en misslyckad pandemihantering, nu senast genom ett uppmärksammat inlägg i ?
fr · H7111777 · 2020-07-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1777 tillsynsavgifter av (M) till Statsrådet (S) har höjt sina avgifter för tillsyn kraftigt, vilket slår hårt mot små lokala matproducenter. En företagare i höll på att ramla av stolen när hon öppnade den senaste räkningen och såg att avgiften ökat . Vill de ens att det ska finnas småskalig lokal produktion? Det frågade företagaren i tidningen . Många mindre företagare med småskalig produktion levde redan innan den kraftiga höjningen av tillsynsavgiften med små marginaler i sin verksamhet, och de här kraftigt höjda avgifterna kan vara skillnaden mellan vinst och förlust i verksamheten för de riktigt små producenterna. Många av dem menar att agerande går stick i stäv mot regeringens officiella livsmedelsstrategi, som enligt förre landsbygdsministern (S) förord bland annat ska leda till ”ökad andel närproducerat, ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel”. var en faktura på från för en liten lokal mjölkproducent i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några initiativ med anledning av kraftigt höjda tillsynsavgifter?
fr · H7111778 · 2020-07-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1778 Antalet beredskapsflygplatser av (M) till Infrastrukturminister (S) Regeringen har bett att utreda om beredskapsflygplatserna bör utökas, och myndigheten har presenterat sitt förslag. vill utöka antalet beredskapsflygplatser från 10 till 19. I samband med detta skulle anslaget utökas från till . Myndigheten vill även utreda flygplatsers roll och funktion, totalförsvarets behov samt infrastrukturen i luftrummet under höjd beredskap och krig i ett separat uppdrag. Det är en mycket genomarbetad utredning som efterhört behovet hos alla utövare av ambulanstransporter. Men utredningen har koncentrerat sig på just behovet av ambulansflyg. Det är förvisso väldigt viktigt men kravet för att vara beredskapsflygplats är bland annat stöd till sjukvård, eftersökning av försvunna personer, fjällräddning, flygräddning, sjöräddning, räddningstjänst vid utsläpp, skogsbränder, naturkatastrofer, vattenräddning och vinschning men även insatser från olika myndigheter. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Har ministern och regeringen för avsikt att utöka beredskapsflygplatserna till alla regionala flygplatser och i så fall, när skulle detta kunna ske?
fr · H7111779 · 2020-07-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1779 Inresa till EU från av Boriana (M) till Utrikesminister (S) öppnades EU:s gränser för invånare i 14 . fanns inte med på listan. Med tanke på att framgångsrikt lyckats med att bekämpa coronaviruset (448 smittade och 7 dödsfall i en befolkning på 23 miljoner) är det ytterst märkligt att de inte är med på listan. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att invånare ska kunna besöka EU?
fr · H7111780 · 2020-07-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1780 Erkännande av som huvudstad av (SD) till Utrikesminister (S) erkände som huvudstad, och det amerikanska fick direktiv att börja flytta den amerikanska ambassaden från det finansiella centret till huvudstaden . Denna åtgärd åtnjuter ett brett tvärpolitiskt stöd i kongressen, bland annat uttryckt i Recognition Act som bekräftades av senaten så sent som bara före erkännandet. Detta godtog inte de intilliggande arabstaterna som anföll med syfte att utplåna staten. ockuperades av dåvarande Transjordanien, och judarna fördrevs. I samma aggressionskrig ockuperade även Transjordanien , och intog . När det israeliska parlamentet höll sitt första ordinarie sammanträde 1949 beslutade man att är den judiska statens huvudstad, vilket den har varit då flyttade sin regering till västra . finns nu parlamentet, presidenten, högsta domstolen och departementen, men även sociala och kulturella institutioner och myndigheter, installerade i . När arabstaterna 1967 åter anföll och gjorde ett nytt försök att utplåna tog från , som då hade ockuperat det illegalt . Man tog även som lidit under samma ockupation, och har varit en odelad huvudstad för . Att staden står under israelisk kontroll har inneburit att människor från alla religioner kunnat komma dit. Så var inte fallet när östra delen stod under arabisk kontroll. Varje stat bör själva få bestämma vilken av landets städer som är landets huvudstad. bör göra det som redan är självklart och som judarna själva känt till i 3 (då kung köpte platsen som är ), nämligen att erkänna som huvudstad och flytta den svenska ambassaden dit. Vårt lands ambassad bör givetvis vara förlagd i samma stad som styrs ifrån, och är de facto huvudstad. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att verka för att ska erkänna som huvudstad och flytta ambassaden dit?
fr · H7111781 · 2020-07-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1781 Koldioxidutsläppen i elkrisens spår av Boriana (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Effektbristen i och resten av har gjort det lönsamt att producera el genom att elda med olja i reservkraftverket i . Dessutom har det importerats kolkraftsel från och . Förutom enorma kostnader för konsumenterna orsakar effektbristen stora koldioxidutsläpp orsakade av regeringens kortsiktiga energipolitik. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka de ökade koldioxidutsläppen?
fr · H7111782 · 2020-07-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1782 Muslimska i svenska skolor av (SD) till Utbildningsminister (S) rapporterade att ett antirasistiskt projekt drar igång på tre skolor i . Bodens kommun samarbetar med i projektet, som fått statliga medel av MUCF, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. har avslöjat att ansvarig initiativtagare hos är en asylaktivist och tillika styrelseledamot i islamistkopplade Ibn Rushd, med tydliga och väldokumenterade band till Muslimska . Enligt både sin egen Facebookprofil och hemsidan för det islamistkopplade förbundet ingår initiativtagaren även i den organisationens riksstyrelse. Ibn Rushd är ett förbund som fått skarp och upprepad kritik för att vara antidemokrater, och som försöker bygga upp ett islamiskt parallellsamhälle i . Förbundets tydliga kopplingar till den islamistiska har tydliggjorts, inte minst genom bok i – Muslimska . Trots det erhåller förbundet statliga och kommunala bidrag, och dess företrädare anlitas alltså för att påverka svenska elever i svenska skolor. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förhindra att företrädare med kopplingar till Muslimska engageras i projekt inom svensk skola?
fr · H7111783 · 2020-07-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1783 bistånd till av Boriana (M) till Statsrådet (MP) I svaret på en skriftlig fråga om biståndet till anförde statsrådet följande: ”Biståndet till går i stor utsträckning just till mottagare som verkar för en stärkt demokrati, ökad respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet”. När för mänskliga rättigheter (UNHRC) sammanträdde uttryckte 53 länder stort stöd för inskränkning av Hongkonginvånarnas frihet. var ett av dessa länder, vilket visar på en flagrant brist på respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att biståndet till bör omvärderas eller dras in, och kommer statsrådet i så fall att vidta några åtgärder så att detta sker?
fr · H7111784 · 2020-07-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1784 Förarbevis för A-traktorer av (M) till Infrastrukturminister (S) krävs det ett särskilt förarbevis för framförande av EU-moped, nämligen AM-körkort. Samma förarbevis gäller för A-traktorer. Bilskolorna har uppmärksammat att A-traktorförare skulle behöva en mer omfattande utbildning än för moped för att framföra fordonet trafiksäkert. Det är en väldig skillnad att parkera och framföra en bil än en moped. A-traktorerna växlas på ett annat sätt än mopeder, och A-traktorerna framförs i trafik på ett annat sätt än mopeder och blir ofta behandlade som vanliga bilar av andra medtrafikanter. Detta ställer höga krav på den som framför fordonet. Försäljningen av A-traktorer har ökat kraftigt och de är moderna bilar men med en hastighetsbegränsning. A-traktorer är moderna fordon som framförs i såväl städer som på landsbygden, och för att öka trafiksäkerheten skulle det behövas ett fordonsbevis och en utbildning anpassade till dessa fordon. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Tänker ministern ta några initiativ till förarbevis för A-traktorer?
fr · H7111785 · 2020-07-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1785 Manipulerade A-traktorer av (M) till Infrastrukturminister (S) Andelen A-traktorer ökar i trafiken och med det andelen olyckor. rapporterar och polisen att andelen A-traktorer med manipulerade hastighetsmätare och motorer ökar i trafiken och vid bilbesiktningen. Ökad hastighet och förare med endast AM-behörighet minskar trafiksäkerheten för både förare och medtrafikanter i trafiken. Ett sätt att minska antalet manipulerade fordon på vägarna är att får ett uppdrag av Transportstyrelsen att kontrollera A-traktorers hastighetsbegränsning och belägga fordonen med körförbud tills problemet är åtgärdat. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att skärpa reglerna vid besiktning av A-traktorer?
fr · H7111786 · 2020-07-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1786 Ett infasningsstöd av (SD) till Infrastrukturminister (S) regionala flygplatser föreslår, i syfte att säkerställa tillförlitliga kommunikationer till och från de allra flesta av landets regionala flygplatser efter krisen, ett nytt statligt stöd, som man kallar infasningsstöd. Tanken är att det ska gå till uppstart av kommersiell flygtrafik på små och medelstora flygplatser. Det ska gå till flygplatser i hela , inte bara till . Infasningsstödet ska riktas till de som hade kommersiell linjetrafik före pandemin. Infasningsstödet ska alltså inte vara utformat som den temporära trafikplikten. Stödet ska utgå till dess att marknaderna har normaliserats. Man förespråkar en variant som stegvis fasar in mängden kommersiella flygturer till en nivå som tillgodoser näringslivets behov. regionala flygplatser menar vidare att ett infasningsstöd skulle kunna bygga på kabinfaktor, det vill säga att när ett visst antal stolar i kabinen är belagda så minskas stödet för att till slut helt tas bort. En sådan kabinfaktor skulle exempelvis kunna vara . Då upphör stödet. Det är viktigt att få igång en regelbunden turlista då det skapar förutsägbarhet för resenärerna. Därför behöver stödet omfatta en morgon- och en kvällstur, men inget mer. Dessutom ska stödet vara begränsat . Den temporära allmänna trafikplikten som snabbupphandlades löper nu ut. Det innebär att det också finns pengar kvar från det som avsattes för att starta upp ett infasningsstöd. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Skulle ministern kunna tänka sig att införa ett infasningsstöd i enlighet med det som regionala flygplatser föreslår?
fr · H7111787 · 2020-07-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1787 Cancervården under coronapandemin av (SD) till Socialminister (S) När plötsligt drabbades av coronapandemin valde regeringen att möta detta på ett sätt som innebar en viss acceptans för smittspridning. Redan före pandemin befann sig svensk sjukvård i en djup kris. Vårdköerna var så långa att väntetiden kunde betraktas som olagligt lång. Detta är naturligtvis i sig påfrestande för en enskild patient, oavsett besvär, men för vissa kan väntetiden till och med innebära skillnaden mellan liv och död. Trots detta valde alltså regeringen en laissez-faire-strategi där den redan hårt ansträngda sjukvården tilläts ytterligare belastning. Den så kallade vårdskulden ökar nu för , vilket innebär tiotusentals fördröjda operationer. Utöver dessa har alla icke akuta ingrepp ställts in, vilket i vissa regioner handlar om av det totala antalet (stod över 160 000 människor i kö till någon form av operation). En av tre svenskar kommer i livet att drabbas av cancer. Tumörer är också (efter hjärt-kärlsjukdomar) den näst vanligaste dödsorsaken i , med av de årliga dödsfallen. Avgörande för att rädda livet på många av dessa cancerpatienter är att finna tumörerna i ett tidigt stadium. De hårda prioriteringarna har till följd av detta lett till att planerade införanden av screening mot olika typer av cancer har skjutits upp. I praktiken kan hundratals, kanske tusentals, människor mista livet. Det rör sig om människor som skulle kunnat räddas om de screenats tidigare och cancern eliminerats alternativt behandlats så att patienten kan leva med den. I har vi tydligt sett att detta skett, regionen har nämligen rapporterat att antalet diagnosticerade cancerfall oroväckande nog nästan har minskat med en tredjedel, . Vi ser således hur gruppen cancerpatienter drabbas hårt under pandemin av flera skäl: Deras cancer hittas i ett alltför sent stadium och vid behov av operation riskerar de att inte bli opererade tillräckligt snabbt för att bli räddade. De riskerar indirekt att också bli dödsoffer i sviterna av covid-19: Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att förhindra att cancerscreening och canceroperationer försenas under rådande pandemi?
fr · H7111788 · 2020-07-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1788 Uttalanden från generaldirektören vid av (SD) till Socialminister (S) I en intervju i säger generaldirektör att det var ”väldigt mycket slumpen” som gjorde att fick en så stor spridning av coronaviruset. Kritiker till hantering av smittan i , som gått stick i stäv med resten av världens, menar att det är just myndighetens strategi, eller avsaknad av sådan, som varit förödande och som lett till att har extremt många fler dödsfall än våra nordiska grannländer. Samme generaldirektör uttalade sig i då han tonade ned risken för en epidemi i landet. ”Coronaviruset kommer inte att spridas i ”, hävdade han. Detta är ju synnerligen anmärkningsvärda uttalanden från en generaldirektör, som är högst ansvarig för den myndighet som har huvudansvaret när det gäller hanteringen av covid-19-pandemin. Först tonar han, utan belägg, ned riskerna för att sedan, när myndigheten inte vidtagit adekvata åtgärder vilket föranlett massdöd, skylla på ”slumpen”. Att regeringen fortsatt har förtroende för sin generaldirektör vid ter sig allt mer märkligt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer ministern att ta några initiativ med anledning av generaldirektörens uttalanden?
fr · H7111789 · 2020-07-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1789 Plastpåseskatten av (SD) till Statsrådet (MP) har medgett att siffrorna som låg till grund för lagstiftningen om plastpåseskatten var felaktiga. Nya siffror visar nu att svenskarna använder färre plastkassar än vad som tidigare påståtts. räknade regeringen med att plastskatten ska ge i ökade intäkter 2020. Enligt SVT genererade skatten under maj 22,3 miljoner. I stället för att köpa plastpåsar vid butikernas kassor används nu andra sätt att bära hem varorna och ta hand om hushållsavfallet på, vilket kan vara ett sämre miljöval. Statsrådet har tidigare hävdat att det är ett problem att plastpåsar hamnar i valars magar. Det finns dock inga belägg för att bärkassar från svenska hushåll hamnar i valars magar. Det finns heller ingen statistik som kan visa att bärkassar utslängda i naturen av svenska konsumenter varit ett stort bekymmer. Felaktiga uppgifter och avsaknad av statistik och faktabelägg har alltså legat till grund för lagstiftningen om plastpåseskatten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att riva upp lagstiftningen?
fr · H7111790 · 2020-07-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1790 Regeringens coronastrategi av (SD) till Socialminister (S) Socialministern har vid ett antal tillfällen fått frågan om hon är nöjd med den påstådda svenska strategin mot covid-19. Vid interpellationsdebatten , som rörde under covid-19, blev det extra tydligt att ministern aktivt undvikit att svara på frågan. Statsminister (S) har dock svarat ja på frågan när han har mött på samma frågeställning. Detta, i kombination med att socialministern inte gjort något för att ändra på nuvarande förhållningssätt, räcker egentligen som svar, om inte annat är det lätt för ministern att tydliggöra sitt svar. Detta föranleder extra frågor eftersom som bekant ligger i världstoppen avseende andel dödsfall i covid-19. Till och med statsepidemiologen, som regelbundet försvarat den påstådda strategin, har erkänt att man misslyckats med skyddet av riskgrupper, specifikt de äldre. Detta är något regeringen instämt i, som med rätta till och med sagt att det är ett stort misslyckande. Faktum är dock att det vid en jämförelse mellan statistiken från andra länder och den i finns ett klart och tydligt samband mellan hur samhället tillåtit smittan att spridas i samhället och hur många som avlidit i sviterna av coronaviruset. Ett återkommande argument från såväl berörda myndigheter som regeringen till varför man i någon mån lyckats under denna pandemi är att man lyckats ”platta kurvan”. Denna återkommande fras betyder kort och gott att det funnits lediga sjukhusplatser (inkluderat). Att glädjas över detta är inte bara osmakligt utan även direkt hånfullt mot alla de som drabbats av detta virus genom en avliden närstående. Att man lyckats platta kurvan betyder helt enkelt att man nekat tillräckligt många behövande patienter sjukvård för att det ur sjukvårdssynpunkt ska se bra ut. Att så skett är vid det här laget minst sagt väldokumenterat. Plötsligt är det antalet lediga platser i sjukvården som räknas snarare än hur många liv man lyckats rädda. Hur regeringen och myndigheter kan skryta om detta är således obeskrivligt osmakligt och förkastligt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : I vilket eller vilka avseenden menar socialministern att den svenska coronastrategin har varit lyckad?
fr · H7111791 · 2020-07-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1791 Trafiksäkerheten på landsbygden av (M) till Infrastrukturminister (S) är ett glesbefolkat land, och det finns ett stort antal mindre byar med ett hundratal eller färre invånare. Högsta tillåtna hastighet genom de flesta mindre byar är begränsad . Tyvärr finns det åtskilliga exempel på att endast ett fåtal bilister följer hastighetsbegränsningarna. I de byar där det bor småbarn kan det vara direkt förödande när bilar framförs i höga hastigheter. Det är varken realistiskt eller önskvärt att installera hastighetskameror i samtliga byar, heller inte ljussignaler eller övergångsställen. Ett alternativ skulle kunna vara så kallade vägbulor. I syfte att öka trafiksäkerheten bör föra en regelbunden dialog med de boende i byarna som ett komplement till den kontinuerliga dialog som förs med kommunledningarna. Ökad trafiksäkerhet bygger på kommunikation och förebyggande insatser. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är ministern beredd att arbeta aktivt i linje med intentionerna i frågan i syfte att öka trafiksäkerheten på landsbygden?
fr · H7111792 · 2020-07-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1792 En ökning av antalet anmälda vårdskador av (M) till Socialminister (S) gjordes omkring 17 900 anmälningar om vårdskador, vilket är en ökning med ca 1 000 anmälningar jämfört med . Ökningen kan naturligtvis ha flera orsaker, dels att antalet boende i är fler än tidigare, dels att benägenheten att anmäla ökat, men det kan också bero på att antalet vårdskador ökat. Variationerna i antalet anmälningar är stora. I län är det 139 anmälningar per 100 000 invånare och i 289. Det finns antaganden om att regioner med universitetssjukhus skulle ha ett högre antal anmälningar. Detta stämmer inte heller fullt ut då tillhör de fem regioner med lägst antal anmälningar. Vidare sägs det av att överbeläggningar inte heller kan förklara ökningen av antalet anmälningar. Bakom varje vårdskada döljer sig en patient som anser sig ha utsatts för en skada. Att 17 900 anmälningar gjordes 2019 är illavarslande och bör föranleda åtgärder för att öka patientsäkerheten. Att antalet vårdskador ökar är en signal om att arbetet med patientsäkerhet i vården behöver förbättras. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att vården ska bli säkrare?