frs · H812572 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:572 av (SD) Könsuppdelad undervisning har frågat mig om det är mitt ställningstagande att könsuppdelad undervisning bör få bedrivas, och hur jag arbetar för att säkerställa att de elever som delas upp efter kön inte upplever obehag och att de får en likvärdig undervisning. Skolan har ett jämställdhetsuppdrag. Enligt våra läroplaner ska skolan aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Läroplanerna anger också hur det sätt på vilket elever bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har därför ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster och ska ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. Skolförfattningarna lämnar stort utrymme för rektorn och lärarna att organisera verksamheten och detaljreglerar inte hur undervisningen planeras och genomförs. Det kan i vissa fall vara godtagbart att bedriva undervisningen könsuppdelat, exempelvis i vissa moment av ett ämne, så länge undervisningen är likvärdig. Regeringen anser att det, med hänsyn till skolans jämställdhetsuppdrag som den anges i läroplanerna, måste vara tydligt att det inte är acceptabelt att skolor regelmässigt och planerar och genomför könsuppdelad undervisning. Även diskrimineringslagens regler om förbud mot diskriminering inom utbildningsområdet medför att utrymmet för att dela upp undervisningen elever efter kön är mycket begränsat. Regeringen har dock uppmärksammat att könsuppdelad utbildning och undervisning i skolan förekommer regelmässigt och , och har därför vidtagit åtgärder. Regeringen beslutade om ett förtydligande i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet om att utbildningen och undervisningen inte ska dela upp barn och elever utifrån könstillhörighet, utan organiseras och genomföras så att alla barn och elever möts. Regelmässig eller slentrianmässig könsuppdelning får inte förekomma. Förstärkningarna tydliggör också ansvaret i att arbeta för jämställdhet på alla skolor. Förändringarna trädde i kraft . fick i uppdrag att föreslå motsvarande förtydligande av skrivningarna om jämställdhet i läroplanerna för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och den kommunala vuxenutbildningen (U2017/05023/BS (delvis), U2017/05037/S). Ärendet bereds inom . Vidare beslutade regeringen ett tilläggsdirektiv till Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U2017:07) som innebär att utredaren ska föreslå nödvändiga ändringar i skollagen med utgångspunkten att barn och elever som huvudregel inte ska vara uppdelade efter kön i undervisningen och utbildningen i övrigt (dir. 2018:33). Utredningens uppdrag ska slutredovisas . I sammanhanget vill jag nämna att Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet i sitt betänkande bland annat föreslår att den ägar- och ledningsprövning av enskilda som vill bli godkända ska kompletteras med s.k. demokrativillkor. Demokrativillkor för skolväsendet bör enligt utredningens mening utformas så att de skyddar de grundläggande principer i ett demokratiskt samhälle som är av särskild vikt inom skolväsendet. Enligt förslaget ska den enskilde genom en huvudmannaförsäkran intyga att denne inom ramen för skollagsreglerad verksamhet inte kommer att agera i strid med de demokrativillkor som gäller för verksamheten. respektive kommunerna, föreslås ha tillsyn över att enskilda huvudmän fortlöpande uppfyller demokrativillkoren. Utredningens betänkande har remitterats och ärendet bereds inom . Som anger i sin fråga har det framkommit att flera skolor runt om i landet bedrivit könsuppdelad undervisning, vilket medfört att Skolinspektionen ingripit. Jag kan därmed konstatera att dagens regelverk leder till åtgärder mot huvudmän som könsuppdelar undervisningen i strid mot vad som anges i läroplanerna.