ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7122006 · 2020-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2006 av (S) Skattebetalarnas insyn i företagsstöd har frågat mig hur regeringen arbetar med att öka insynen för medborgarna om vilka företag som tagit emot det statliga stödet för korttidspermitteringar. Spridningen av det nya coronaviruset har påverkat svenska företag drastiskt. Sedan utbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat historiskt stora åtgärder för att bland annat begränsa smittspridningen och för att lindra effekterna för jobb och företag. Åtgärderna spänner brett och omfattar en rad områden. En av dessa åtgärder är stödet vid korttidspermitteringar. Reglerna för statligt stöd vid korttidsarbete innebär att staten, arbetsgivaren och arbetstagaren delar på kostnaderna för korttidsarbete. Ett viktigt syfte med stöd vid korttidsarbete är att minska arbetsgivares behov av att säga upp personal. Stödet, som finansieras av allmänna medel, kan omfatta stora belopp per företag. Enligt flera domstolsavgöranden föreligger sekretess för uppgiften om huruvida en arbetsgivare ansökt om stöd vid korttidsarbete liksom om arbetsgivaren beviljats sådant stöd. Det innebär att det nu får anses stå klart att behovet av insyn inte kan tillgodoses, vilket även har konstaterats i den allmänna debatten. Mot den angivna bakgrunden har ett arbete påbörjats inom där behovet av att införa ett undantag från den sekretess som gäller i ärenden om stöd vid korttidsarbete kommer att ses över.
frs · H7122007 · 2020-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2007 av (M) EU:s förhållningssätt till samt fråga 2019/20:2047 av (SD) Uppföljningen av har frågat mig om jag verkar för att EU ska sätta hårdare press på och i slutändan säga upp samarbetsavtalet om inte genomför reformer för demokrati. har frågat mig om jag anser att den demokratiska utvecklingen på har gått i rätt riktning sedan slöts, och om jag kommer att verka för att riva upp avtalet vid avsaknad av en positiv demokratisk utveckling. Jag väljer att besvara frågorna samlat. Regeringen följer utvecklingen i nära och delar frågeställarnas oro för situationen för demokrati och de mänskliga rättigheterna i . har präglats av en ekonomisk kris. Detta huvudsakligen på grund av ineffektivitet inom statliga institutioner, bristande interna reformer, stärkta sanktioner samt utvecklingen i regionen. aviserade regimen en bred palett av nya ekonomiska reformer. Under krisen har regimens tryck på civilsamhället ökat. Lokala aktivister är därför än mer beroende av kontakter med EU och och efterlyser ofta fortsatt engagemangspolitik. Regeringens metod för att uppnå utrikespolitiska mål är genom tydlig dialog. Öppenhet och kontakt är att föredra framför isolering. Det politiska dialog- och samarbetsavtalet mellan och (PDCA) ger oss instrument att främja en demokratisk utveckling och värna om de mänskliga rättigheterna på . ratificerade PDCA för mindre än efter godkännande av . Avtalet tillämpas ännu provisoriskt eftersom det inte ratificerats av samtliga medlemsstater. Mot denna bakgrund är det för tidigt att dra några långtgående slutsatser om avtalet eller att överväga en uppsägning. Regeringen följer kontinuerligt upp avtalets genomförande.
frs · H7122008 · 2020-09-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:1999 och 2019/20:2029 av (M) samt 2019/20:2008 av (M) om förordningen om förbud mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att skapa möjligheter för besöksnäringen att kunna genomföra evenemang i större skala, under säkra former och med mer flexibla lösningar. har därefter frågat mig varför jag har dröjt med att ta fram och presentera förslag på området, och vilka skäl som ligger till grund för att jag inte verkställer ett genomförande här och . har frågat mig om jag avser att till föreslå ändringar i ordningslagen som till sin innebörd säkerställer kulturekosystemets överlevnad. Frågorna gäller förordningen om förbud mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar, som innebär att det tills vidare inte får hållas några sådana arrangemang med fler än 50 deltagare. Syftet med förordningen är att motverka spridningen av det virus som orsakar covid-19. bedömer att 50-gränsen har varit, och är fortfarande, ett viktigt verktyg i kampen mot covid. Som jag tidigare angett, bl.a. i svar på riksdagsfrågor, kommer förordningen att finnas kvar så länge den behövs. Regeringen är medveten om att många har drabbats hårt av förbudet och att det upplevs som trubbigt. Eftersom det är viktigt att förbudet inte i onödan träffar verksamheter som kan bedrivas på ett smittsäkert sätt har en promemoria med förslag på lättnader tagits fram inom . Promemorian har skickats ut på remiss och remisstiden gick ut . Förslagen i promemorian innebär att förordningens förbud inte ska gälla för vissa sammankomster och tillställningar med sittande deltagare, och inte heller för sammankomster och tillställningar som hålls på sådana serveringsställen som omfattas av lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Förordningsändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen kommer att ta i beaktande de synpunkter som har lämnats under remitteringen och återkomma i frågan . Regeringen avser vidare att inleda ett arbete med att fram en ny mer träffsäker reglering för smittskyddsåtgärder. Det är uppenbart att det behövs en lagstiftning som på ett bättre sätt kan reglera situationer där vissa sammankomster behöver begränsas för att förhindra smittspridning. En utredning kommer att tillsättas för att se över lagstiftningen.
frs · H7122009 · 2020-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2009 av (V) Kulturskoleklivet har frågat mig varför Kulturskoleklivet inte har genomförts på det sätt som har beslutat om. Jag håller med om att Kulturskoleklivet är en viktig del av satsningen på . Tillgången till lärare och pedagoger är avgörande för att den kommunala ska kunna vara tillgänglig för alla barn och unga. Därför genomför regeringen som en permanent satsning för att förbättra förutsättningarna för kompetensförsörjning. Satsningen innebär bl.a. bättre information om befintliga utbildningsvägar, fler utbildningsplatser, fortbildningsinsatser och utvecklingsmedel till vissa lärosäten för att ta fram utbildningar med relevans för . När det gäller medel till satsningen beräknade regeringen i budgetpropositionen att skulle tillföras för satsningen 2018, vilket också beslutades av (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). I budgetpropositionen beräknade regeringen även en ökning till för satsningen, en ökning som beräknades gälla . Vid beslut om budget (prop. 2018/19:1, utg.omr. 16, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104) beslutade dock att inte fullfölja denna av regeringen aviserade ökning. Detta har fortsatt gälla även utifrån budgeten . Det betyder att det som har beslutat om är till satsningen , 2019 och 2020. Av dessa medel har den absoluta majoriteten, ca 19 miljoner 2018 och 2019 respektive ca 22 miljoner 2020, gått till universitet och högskolor för att utöka utbildningsutbudet. De medverkande lärosätena , , , , konstnärliga högskola och har fått särskilda medel för att utveckla och ge utbildning som omfattar högst 90 högskolepoäng av relevans för . Det har resulterat i att de har tagit fram såväl sammanhållna program som fristående kurser, varav många erbjuds med flexibla upplägg som passar den som vill vidareutbilda sig. Utöver detta har Universitets- och högskolerådet och fått medel inom ramen för satsningen för att kartlägga behovet av, och informera om, utbildningar av relevans för . Det har bl.a. gjorts genom riktade informationsinsatser på portalen . Jag ser därför att de insatser som har gjorts inom Kulturskoleklivet har varit viktiga för att öka utbudet av utbildning av relevans för , och för att få ut bra information om de utbildningar som finns. Insatserna har genomförts i enlighet med den budget som har beslutat om. Regeringens inriktning är att Kulturskoleklivet är en långsiktig satsning.
frs · H7122010 · 2020-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2010 av (M) Forskningsinfrastruktur har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att tillförsäkra att svensk forskning fortsatt kan ha tillgång till adekvat, uppgraderad och modern forskningsinfrastruktur. Regeringen gör långsiktiga investeringar i storskalig infrastruktur för högkvalitativ svensk forskning, t.ex. på , ESS och SciLifeLab. Sådana anläggningar krävs för nya genombrott och innovationer, och för att ska vara ledande i den internationella kunskapskonkurrensen. Det ger viktiga bidrag i klimatomställningen och skapar nya jobb. Regeringen är medveten om att det finns utmaningar med ökande kostnader för infrastruktur, såväl för våra lärosäten som för . Därför har vi tillsatt en utredning som har i uppgift att lämna förslag rörande långsiktiga frågor om organisation, styrning, finansiering och prioritering av nationell forskningsinfrastruktur (dir. 2020:52). Uppdraget ska redovisas . I den kommande forsknings- och innovationspropositionen avser regeringen presentera åtgärder för nationell forskningsinfrastruktur till nytta för det svenska forsknings- och innovationssystemet. Arbetet med propositionen pågår .
frs · H7122011 · 2020-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2011 av (M) Kompetensutvisningar har frågat mig om jag är beredd att ge arbetskraftsinvandrare med så kallad nyckelkompetens tillfällig dispens att stanna till dess att har fattat beslut i fråga om s.k. kompetensutvisningar. Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över det svenska systemet för arbetskraftsinvandring. Syftet är att göra det lättare för högkvalificerade att arbeta i , som vi tar ett brett grepp om problemen med missbruk och exploatering. Utredaren ska bland annat göra en bred analys av rättsläget och dess konsekvenser när det gäller s.k. kompetensutvisningar av arbetskraftsinvandrare och lämna författningsförslag som syftar till att utvisningar som sker på grund av försumbara och ursäktliga brister ska upphöra. Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna och ska i den del som rör s.k. kompetensutvisningar redovisas i ett delbetänkande . Det finns ingen möjlighet för regeringen att bevilja enskilda någon form av tillfällig dispens från gällande lagstiftning. Det skulle strida mot grundlagen.
frs · H7122012 · 2020-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2012 av (M) Förslag för landsbygden har frågat mig om jag har för avsikt att förverkliga fler av förslagen från den parlamentariska landsbygdskommittén, och vilka områden i kommitténs slutrapport som i så fall ska prioriteras. Den parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande låg till grund för den landsbygdspolitiska proposition som presenterades för 2018 (proposition 2017/18:179 En sammanhållen politik för landsbygder - för ett som håller ihop). antog sedan det föreslagna övergripande målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken (bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:360). Målet är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. I propositionen behandlas samtliga förslag från den parlamentariska landsbygdskommittén. Propositionen är en inriktningsproposition som lägger fast den långsiktiga inriktningen för landsbygdspolitiken. Min bedömning är att det finns goda möjligheter att vidta de åtgärder som behövs för att nå det övergripande målet för en sammanhållen landsbygdspolitik. Flertalet förslag som lade fram har redan omhändertagits på olika sätt. Regeringens långsiktiga arbete inom landsbygdspolitiken bygger vidare på beslut och syftar till att främja livskraftiga landsbygder. Politiken måste ha ett långsiktigt perspektiv och vara uthållig . I det arbetet ingår konkreta satsningar på åtgärder för att stärka utvecklingen i landsbygder. I enlighet med vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) och budgetpropositionen (prop. 2019/20:1) går arbetet med att genomföra landsbygdspolitiken vidare. I dessa finns omfattande satsningar på bland annat bredband, väg- och järnvägsunderhåll, servicekontor samt genomförandet av livsmedelsstrategin. I enlighet med januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringen, och Liberalerna, ska vår politik komma hela landet till del och göra det möjligt att leva och bo på landsbygderna.
frs · H7122013 · 2020-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2013 av (M) Resultatet av regeringens har ställt en fråga till mig angående . Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att en ska tillsättas för att påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. ska bidra till att påskynda investeringar i elvägar, laddinfrastruktur för ellastbilar samt andra effektiva tillämpningar. Kommissionen ska även belysa finansieringsfrågor, hur el snabbt kan dras fram till väg samt effekter på elförsörjningen av att godstrafiken ställer om. Den ska tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i samt i övrigt genomlysa andra möjligheter till elektrifiering. Ärendet bereds i .
frs · H7122014 · 2020-09-03 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2014 av (M) Försenat beslut om avskaffat krav på danstillstånd har frågat mig när jag avser att återkomma med ett förslag om att helt avskaffa kravet på danstillstånd. fick en utredare i uppdrag att biträda med att utreda frågan om kravet på tillstånd för att anordna offentlig danstillställning. Uppdraget redovisades (Ds 2018:20). I promemorian föreslås att det absoluta kravet på tillstånd ska slopas men att det ska finnas kvar i de fall då danstillställningen utgör en risk med hänsyn till ordning och säkerhet. Utredarens förslag har remissbehandlats. Det är nu upp till regeringen att utifrån utredarens förslag och de synpunkter som kommit in under remissbehandlingen, lämna förslag på lämpliga författningsåtgärder. Som jag i tidigare svar på fråga 2019/20:1602 från anfört befinner sig fortfarande i ett mycket allvarligt läge på grund av situationen med coronaviruset. Det är inte aktuellt att under rådande pandemi föreslå ändringar i ordningslagen som kan innebära ökade risker för människors liv och hälsa. Jag avser att så snart det är möjligt och lämpligt återkomma med besked om den fortsatta beredningen av lagförslag kopplade till tillståndskravet för offenliga danstillställningar.
frs · H7122015 · 2020-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2015 av (M) Enskilda näringsidkares möjligheter att överbrygga coronakrisen har frågat mig när jag avser att återkomma med förslag som stärker enskilda näringsidkares möjligheter att överbrygga coronakrisens konsekvenser. Regeringen har infört flera åtgärder för att underlätta för företagare med anledning av den pågående pandemin. Omställningsstöd baserat på minskad omsättning, tillfälligt sänkta arbetsgivar- och egenavgifter, tillfällig rabatt för fasta hyreskostnader i vissa branscher, utökad avsättning till periodiseringsfond, utökat statligt ansvar för sjuklönekostnader, anstånd med skatteinbetalningar, statlig lånegaranti till små och medelstora företag och ökad möjlighet till arbetslöshetsersättning vid vilande företag är alla stödåtgärder som enskilda näringsidkare kan ta del av. Regeringen avser även att införa ett stöd som riktar sig till enskilda näringsidkare och återkommer med de närmare detaljerna kring stödet .
frs · H7122016 · 2020-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2016 av (M) Nyttjandet av möjligheten till hyressänkning för företag drabbade av coronakrisen har frågat mig vad jag avser att göra för att fler hyresvärdar ska nyttja möjligheten att kompenseras för att sänka hyran för företag som drabbats av coronakrisen. befinner sig fortfarande i ett allvarligt läge på grund av coronapandemins effekter på jobb och företag, och många branscher har drabbats hårt ekonomiskt. Regeringens avsikt har varit att vidta åtgärder som snabbt har kunnat vara på plats och hjälpa företag i vårt land. Hyresstödet är ett av flera exempel på åtgärder som har skapat förutsättningar för företag att behålla sin verksamhet. Enligt har det inkommit drygt 33 000 ansökningar om stöd och bara i har fler än 10 000 företag fått nedsatt hyra tack vare stödet. Många företag har även fått hjälp med fasta kostnader via regeringens omställningsstöd, vilket möjliggör för företag att överbrygga den akuta krisen och att ställa om och anpassa sin verksamhet. Regeringen har utöver dessa stöd presenterat flera krispaket till företag, bl.a. sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter, korttidspermittering samt utökat stöd för sjuklönekostnader. Regeringen följer utvecklingen inom näringslivet noga och analyserar löpande, tillsammans med ansvariga myndigheter och parterna på arbetsmarknaden effekterna av coronapandemin på jobb och företag i .
frs · H7122017 · 2020-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2017 av (C) Bekämpning av ogräset stånds har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen jobbar tillsammans med för att bekämpa ogräset stånds. Skötsel av vägrenar och banvallar är en viktig del av underhållet av transportinfrastrukturen. Det säkerställer bland annat att avvattningen fungerar och förhindra att sikten försämras. Det genomförs därför regelbunden slåtter och röjning längsmed de statliga vägarna och järnvägarna. Skötseln skapar även förutsättningar för artrika miljöer i dessa sidoområden vilka har betydelse för biologisk mångfald även i ett större landskapsperspektiv. har därför framtagna nationella kvalitetskrav och tidsplaner som entreprenörerna har att följa när arbeten genomförs. anpassar underhållet av anläggningen samt genomför riktade åtgärder för att bibehålla och gynna den höga biologiska mångfalden. Spridningen av invasiva främmande arter har dock ökat kraftigt i . Det är ett hot mot den biologiska mångfalden och riskerar även att negativt påverka omgivningen och infrastrukturens anläggningar. Det förekommer även arter som är oönskade på grund av att dom är giftiga och kan därför behöva bekämpas eller hållas under uppsikt. har tillsammans med , Havs- och vattenmyndigheten och Formas gått ut med en gemensam forskningsutlysning. Syftet är att utveckla nya eller förbättrade metoder som kan användas i bekämpningen av främmande invasiva och oönskade arter i naturen. har även startat ett treårigt pilotprojekt med syfte att öka den biologiska mångfalden i vägrenarna som den slåttrade grödan ska samlas in och omvandlas till biogas. Projektet förväntas bidra till en minskad klimatpåverkan och ge en utsläppsminskning som motsvarar koldioxid för de som projektet pågår. Det motsvarar ungefär vad 400 personbilar släpper ut . Jag kan konstatera att har framtagna rutiner som ställer krav på hur entreprenörer ska genomföra slåtter och röjning längsmed vägar och järnvägar för att begränsa spridning av främmande invasiva och oönskade arter, samt att det även pågår ett utvecklingsarbete med syfte att ytterligare förbättra kunskap och metoder. Jag kommer fortsatt att följa frågan.
frs · H7122018 · 2020-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2018 av (C) Skogsbilvägar och virkesupplag har frågat mig vad jag avser att göra för att få till stånd en bättre dialog från Svenska kraftnäts sida om just skogsbilvägar och virkesupplag så att reglerna inte drabbar skogsägare negativt. Jag delar syn om att det är viktigt med dialog mellan myndigheter och de privatpersoner och företag som påverkas av myndigheters verksamhet. svenska kraftnäts () krav om minsta avstånd från transmissionsnätsledningar till virkesupplag finns för att slå vakt om säkerheten för de människor som bor eller verkar nära ledningarna samt för att minimera risken för störningar på denna samhällsviktiga infrastruktur. Reglerna ska vara proportionerliga för det syfte som de fyller. Jag utgår ifrån att följer utvecklingen inom elsäkerhet och att de för dialog med berörda intressenter om de ser behov av ändringar i sina krav innan eventuella ändringar görs.
frs · H7122019 · 2020-09-03 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2019 av (C) Inlösen av fastigheter har frågat mig om jag anser det vara rimligt att man som fastighetsägare enbart får marknadsvärdet plus 25 procents påslag även om detta inte täcker kostnaderna för att bygga ett nytt hus, eller om jag avser att vidta några åtgärder för att ändra reglerna för hur expropriationsersättningen beräknas. Utgångspunkten i expropriationslagen är att den som får sin fastighet exproprierad har rätt till full ersättning för sin ekonomiska förlust. Den största delen av ersättningen till privatpersoner avser normalt ersättning för den exproprierade fastighetens marknadsvärde. Därutöver ska ersättning för annan skada betalas, t.ex. flyttkostnad. Den senaste förändringen av dessa regler genomfördes av den borgerliga regeringen . görs ett påslag om på fastighetens marknadsvärde. En tanke bakom påslaget är att ersättningen, i högre grad än tidigare, ska efterlikna det pris som en fastighetsägare frivilligt skulle vara beredd att sälja sin egendom för. Det är mycket ingripande för en enskild fastighetsägare att med tvång bli av med sin fastighet. Det påslag på marknadsvärdet som införts speglar detta. Vid reformen uttalade den borgerliga regeringen att det är angeläget att fastighetsägare inte gynnas på ett sådant sätt att ersättningarna medför alltför negativa konsekvenser för den som exproprierar och samhället. Tanken bakom expropriationsersättningen kan uttryckas så att den ska göra det möjligt för fastighetsägaren att köpa en likvärdig fastighet på samma ort. Påslaget om innebär att fastighetsägare inte riskerar att underkompenseras, t.ex. på grund av osäkerhet kring värderingen av fastigheten. En fastighetsägare har däremot inte någon generell rätt att få ersättning för kostnader för att bygga ett nytt hus. Det kan tilläggas att parterna i många fall kommer överens om ett ersättningsbelopp. Lokala förutsättningar kan då beaktas och någon rättslig prövning av fastighetens värde aktualiseras inte. Jag anser att trygghet i boendet är mycket viktigt. Boendes intressen måste självklart värnas även när expropriation aktualiseras. Jag tycker emellertid att nuvarande regelverk är väl avvägt.
frs · H7122020 · 2020-09-02 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2020 av (M) Säkerhetsarbetet på ungdomshem har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att svenska kommuner som bedriver (SiS)-boenden ska garanteras ökad säkerhet, trygghet och kvalitet. Den väpnade fritagning som inträffade på Råby ungdomshem är en mycket allvarlig händelse. Säkerheten vid de särskilda ungdomshemmen är en viktig fråga för regeringen. Regeringen och samarbetspartierna har gjort stora tillskott till SiS. I vårändringsbudgeten ökades myndighetens anslag med , bl.a. för att stärka säkerheten vid SiS särskilda ungdomshem. På SiS-institutioner vårdas inte sällan ungdomar från gängmiljöer som besitter stort våldskapital. Det innebär att behöver arbeta målmedvetet med det säkerhetshöjande arbetet. Det framgick också av den analys som Statskontoret genomfört på uppdrag av regeringen och som presenterades detta år. Jag välkomnar därför särskilt det säkerhetsprojekt som generaldirektören på initierat och förutsätter att myndigheten vidtar ytterligare åtgärder i syfte till att stärka säkerheten på SiS särskilda ungdomshem.