ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111506 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1506 Den ökade skuldkrisen av (V) till Utrikesminister (S) Coronakrisen har inneburit stor påverkan på många länders ekonomi. För många redan skuldsatta utvecklingsländer har coronakrisen inneburit att deras statsskuld nu kraftigt ökat och att de har hamnat i en skuldfälla. Redan före pandemin stod många länder inför en skuldkris, bland annat orsakad av finansiell spekulation och en oreglerad finansiell marknad. har den krisen blivit verklighet i ett flertal länder. G20:s medlemsländer fattade beslut om att 77 fattiga och skuldsatta länder inte ska behöva betala tillbaka på sina bilaterala lån . Totalt omfattar G20-initiativet i bilaterala skulder. har () gett besked om tillfälliga lättnader på avbetalningar av skulder för 25 länder , på runt . G20 har bett alla multilaterala utvecklingsbanker att också införa ett tillfälligt stopp för skuldåterbetalningar, vilket ännu inte skett. Även privata långivare uppmanas agera. Beskeden från G20 och IMF är välkomna, men de löser inte skuldproblematiken. IMF:s initiativ motsvarar av låginkomstländernas skulder. Utvecklingsländer behöver skuldlättnader på hela , enligt , för att bemöta effekterna av pandemin. De initiativ som har skett har gett tillfällig skuldlättnad men ingen lösning . Permanenta avskrivningar behövs. Skulderna kommer annars att behöva betalas tillbaka . Fler skulder måste inkluderas, alla multilaterala men även privata långivare måste ingå. Skuldavskrivningar får inte dränera bistånd, utan nya sätt att finansiera avskrivningar måste till. Risken är att om stödpaket endast ges i form av lån så kommer det enbart till nya skulder och framtida kriser. FN:s generalsekreterare har framfört behovet av att införa en mekanism, som tagits fram av , för att hantera ohållbara skulder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att ska agera för att minska länders skuldsättning och stoppa skuldfällan?
fr · H7111507 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1507 Arbetskraftsinvandrares situation under coronapandemin av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Coronapandemin har inneburit en extraordinär press på de flesta individer och verksamheter i vårt samhälle och har även mötts av extraordinära insatser från stat, kommuner, myndigheter och civila gemenskaper. Målet med dessa insatser har i princip varit att undvika att människor drabbas orimligt och oproportionerligt av händelser som ligger utanför deras egen kontroll. På arbetsmarknaden har detta bland annat inneburit omfattande statliga utgifter för att skydda arbetsgivares och arbetstagares verksamheter och inkomster, samt regeländringar för att undvika orimliga negativa påföljder. En grupp som dock helt lämnats utanför sådana resonemang är människor som kommit till från andra länder. Utsatta ensamkommande som satt sitt hopp till den så kallade gymnasielagen möter nu närmast oöverstigliga hinder. Detta har tagit upp i flera andra sammanhang. Här vill jag uppmärksamma också de som redan lever och arbetar med tillstånd i , men vars möjligheter till uppehållstillstånd är knutna till arbete: arbetskraftsinvandrare från tredjeland. En arbetskraftsinvandrare som i har rätt till a-kassa baserat på tidigare, välordnat och rimligt betalt arbete, och som i normala fall skulle ha goda möjligheter att snabbt få ett nytt arbete, kan nu plötsligt drabbas helt oproportionerligt av de ändringar på arbetsmarknaden som sker med anledning av coronapandemin. På kan vi dock uttryckligen läsa: ”All prövning av ansökningar om uppehållstillstånd utgår från lagar som måste följa. De lagarna tar inte hänsyn till några extraordinära händelser.” Detta i en situation då konsekvenserna för individen blir just extraordinära. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Avser ministern att vidta skyndsamma åtgärder inom sitt ansvarsområde i regeringen för att de arbetskraftsinvandrare som befinner sig i ska värnas mot oproportionerliga effekter av coronapandemin?
fr · H7111508 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1508 Utökade befogenheter för av (KD) till Finansminister (S) Vid frågestund sa inrikesminister att regeringen kommer att återkomma med förslag om förändringar som ska ge nya befogenheter vad gäller möjligheterna att hindra stöldligor att föra ut stöldgods ur landet. Det är sannerligen eftersom företagare och enskilda i hela drabbas av inbrott från utländska stöldligor som utan större hinder kan föra ut stöldgods ur landet och det faktum att frågan har diskuterats . Ministern meddelade emellertid inte när kommer att få sina ökade befogenheter. På samma sätt var det när inrikesministern lovade samma åtgärd . Eftersom finansministern är ansvarig för frågade jag henne då: När tänker regeringen ha en lagstiftning på plats? Finansministern svarade mycket undvikande. I stället för att instämma i löfte backade . skulle man ”se över” hur befogenheter ”skulle kunna” se ut. Regeringen ger dubbla besked i frågan. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : När kommer att få en proposition med förslag om att ge utökade befogenheter, och vilka utökade befogenheter kommer att föreslås?
fr · H7111509 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1509 Konsumtionslån av (SD) till Statsrådet (MP) Problemen kring konsumtionslån och ökade möjligheter till mer eller mindre okontrollerade och snabba krediter ökar, vilket i många fall skapar en besvärlig situation för låntagare. Reklamen för olika lånesajter är omfattande, och kritiserade åtta företag som jämför lån i marknadsföringssyfte för bristande information. Kritik framfördes även gällande att löften om snabba och enkla lån kan locka konsumenter att ta krediter de inte tänkt igenom. Parallellt med att bolånemarknaden reglerats hårdare har konsumtionslånemarknaden vuxit. Konsumtionslånen har ökat och uppgår till , varav ca 252 miljarder utgörs av så kallade blancolån utan säkerhet, enligt senaste finansiella stabilitetsrapport. har uttryckt oro över problematiken, vilken kan visa sig i exempelvis ökad skuldsättning eller ökat spelberoende och därigenom ökad psykisk ohälsa. Det är enkelt att låna pengar hos konsumtionskreditbolagen. Det förekommer att bolag förlänger återbetalningstiden med högre räntekostnader än den ursprungliga lånesumman som följd. Det kan verka lockande och i vissa fall utgöra den enda möjligheten för låntagare att gå med på en högre ränta med längre återbetalningstid. granskar området och har noterat eventuella möjligheter till tydligare vägledning och stärkt tillvägagångssätt vid kreditprövning. trycker även på vikten av införandet av ett nationellt skuldregister, som finns i flera nordiska länder och vilket flera tillfrågade konsumtionskreditbolag ställer sig positiva till. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att agera för att förbättra regleringar på konsumtionslånemarknaden så att inte fler låntagare hamnar i en orimlig skuldfälla?
fr · H7111510 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1510 Miljökompensation för godstransporter på järnväg av (V) till Infrastrukturminister (S) Godstransporter på järnväg är en viktig grund för vårt välstånd, och en fungerande godsjärnväg är miljö- och kapacitetsmässigt i särklass jämfört med andra transportslag. Det har visat sig inte minst i det sårbara läge vi befunnit oss i under rådande pandemi. betydelse blir allt viktigare för ett hållbart samhälle som förmår att möta kriser med låg klimatpåverkan. Konkurrenssituationen för godstransporter på järnväg är dock tuff gentemot den tunga lastbilstrafiken på våra vägar. Brist på styrmedel förhindrar därmed att en ökad andel av godstransporterna kan ske på järnväg i stället för på väg med lastbilar. Under den föregående mandatperioden, där ingick i budgetsamarbetet, fanns möjlighet att söka miljökompensation för godstransporter på järnväg för att främja dessa. Detta stöd upphör dock . föreslog i budgetförslag att stödet i stället kraftigt skulle öka i omfattning så att det uppgår till för att kompensera bland annat för de höga banavgifter som operatörerna har på spåret. Miljökompensationen, som har upphört, hade brister och var långtifrån tillräckligt för att stimulera ökad andel godstransporter på järnväg. Det behövs ytterligare åtgärder. Men befinner vi oss i ett läge där inga nya ekonomiska kompensationsåtgärder har presenterats av regeringen för att stärka godstransporterna på järnvägen. Vi menar att detta är ett ohållbarbart förhållningssätt till en bransch som är beroende av ekonomiska incitament som är långsiktiga och som främjar klimatsmarta transporter. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern, och i så fall när, att införa ekonomiska incitament som stärker godstransporter på järnväg?
fr · H7111511 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1511 och de mänskliga rättigheterna av (L) till Utrikesminister (S) Att utsättas för våld utgör en allvarlig kränkning och hindrar både människors och samhällens utveckling. Folkrätten och de mänskliga rättigheterna ålägger därför stater att skydda rätten till liv, frihet och personlig säkerhet. Rättsstatens principer måste alltid råda i mötet mellan den enskilda människan och det offentliga. antog 1948 den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. I den allmänna förklaringens inledning slås det fast att de mänskliga rättigheterna skyddas genom rättsstatens principer. Den allmänna förklaringen har stått som utgångspunkt för FN:s konventioner om de medborgerliga och politiska respektive de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna samt för såväl FN:s specialkonventioner som de regionala konventionerna om mänskliga rättigheter. De mänskliga rättigheterna är universella, odelbara och ömsesidigt samverkande. Detta innebär att de mänskliga rättigheterna gäller lika för alla människor och ska tolkas på samma sätt i alla länder, och de medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala rättigheterna är lika viktiga. Ingen regering kan hävda särskilda förhållanden som ursäkt för att kränka de mänskliga rättigheterna. Rättsstatens principer gäller även inom EU, och EU är en central aktör i det globala arbete som rör mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. När polis brukar våld mot medborgare i ett land väcker detta starka reaktioner även i andra länder. Mänskliga rättigheter gäller även när polis agerar. Det är också en del av rättsstatens principer. Händelseutvecklingen när amerikanen brutalt dödades vid ett ingripande av polisen upprör. Många har följt utvecklingen och uttrycker förtvivlan och förfäran. Händelseutvecklingen väcker starka reaktioner bland medborgare över hela världen, inom EU och i . Öppna demokratiska samhällen är en förutsättning för att skapa och garantera frihet för den enskilda individen. Utrikespolitiken bör stärka de krafter som i olika länder står mot den auktoritära maktens anspråk och hävda den enskilda människans frihet och värdighet. och EU har möjligheter att påverka sin omvärld, och frågan om mänskliga rättigheter och demokrati bör alltid stå i fokus. The American Civil Liberties Union kräver en oberoende och transparent utredning av fallet som miste livet i polisingripandet. De har uppmärksammat andra tidigare fall där afroamerikaner specifikt har mist livet vid polisingripanden. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister följande: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta i och inom ramen för EU:s gemensamma utrikespolitik vad gäller det gemensamma intresset för , och att upprätthålla de mänskliga rättigheterna?
fr · H7111512 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1512 Dyrt för forskare att få myndighetsdata av (M) till Infrastrukturminister (S) Svenska forskare som behöver tillgång till data från möts av såväl höga kostnader som långa väntetider. fick jag kännedom om en forskningsstudie som gjordes på uppdrag av en myndighet men där det visade sig bli avsevärt billigare för forskarna att på egen hand göra helt nya mätserier än att köpa data från . Detta är ju ett resursslöseri av såväl värdefull forskartid som statliga medel. Denna typ av statlig interndebitering förefaller orimlig när det gäller att få del av forskningsdata. har lagt förslag kring tillgängliggörande och vidareutnyttjande av öppna data varav ett handlar om att ska införa öppenhet som standard. Självklart måste sedvanlig sekretessprövning ske. Men att myndigheter på detta vis tar ut full kostnadstäckning för handläggningen av forskares begäran om forskningsdata känns inte rimligt. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att underlätta för behöriga forskare att snabbare och till avsevärt lägre kostnad få del av forskningsdata från ?
fr · H7111513 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1513 Öppna data från myndigheter av (M) till Statsrådet (S) Svenska forskare som behöver tillgång till data från olika myndigheter stöter ofta på problem. Förutom långa handläggningstider handlar det om höga kostnader. fick jag kännedom om en forskningsstudie som gjordes på uppdrag av en myndighet men där det blev avsevärt billigare för forskarna att på egen hand göra helt nya mätserier än att köpa data från i det här fallet . Detta är ju ett resursslöseri av såväl värdefull forskartid som statliga medel. Denna typ av statlig interndebitering förefaller orimlig när det gäller att statligt anställda forskare ska kunna få del av statligt bekostade forskningsdata. Det är också oklart varför olika myndigheter agerar så olika. Rymdstyrelsen till exempel tillhandahåller all sin data öppet medan andra inte gör det. har lagt förslag kring tillgängliggörande och vidareutnyttjande av öppna data. Ett av förslagen handlar om att ska införa öppenhet som standard. Det är då viktigt att även behandla hur olika myndigheter får förfoga med sin framtagna data. Självklart måste sedvanlig etik- och sekretessprövning ske. Men att myndigheter på detta vis äger rätt att ta ut full kostnadstäckning för all handläggning av forskares begäran om forskningsdata känns inte rimligt. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att effektivisera och öka tillgängliggörandet av forskningsdata från olika myndigheter?
fr · H7111514 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1514 stöd till av (SD) till Utrikesminister (S) Den mycket tragiska händelse som inträffade i , , då en polisman med uppenbart övervåld orsakade död har föranlett våldsamma protester och demonstrationer i . Bakom dessa demonstrationer står bland annat den svarta rasistiska och vänsterextrema . Människor har blivit misshandlade, butiker vandaliserade och rånade och många har fått se sina livsverk gå upp i rök. Under demonstrationerna har man skanderat rasistiska slagord som till exempel ”shoot the white folks”. Men även svarta och andra färgade har på olika sätt drabbats. Flera poliser har också dödats. Protesterna i har spridit sig över världen och framför allt vänsterextrema och rasistiska organisationer använder tillfället för att blåsa upp motsättningar och utföra våldsverk. I kunde man bevittna hur tusentalet människor – trots coronapandemin – samlades olagligen i där våldsamheter ägde rum som alla kunde bevittna hur en svensk poliskvinna, vars uppgift är att upprätthålla lag och ordning, knäböjde och underkastade sig de olagliga demonstranterna och själv deltog i den olagliga aktionen. Detta har sedermera hyllats på Twitter av bland annat inrikesministern. I har före detta president uttryckt sitt stöd för de amerikanska demonstranterna. Protesterna runt om i världen har också riktat sig mot ambassader, till exempel i där demonstranter kastade brandbomber mot . Det bör vara varje rättsstats skyldighet att nu visa sitt moraliska stöd i kampen med att komma till rätta med de våldsamma protester och demonstrationer och de rent kriminella handlingar som äger rum. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt kommer ministern att visa stöd till , dess regering och dess arbete med att motarbeta de våldsamma och olagliga protester som äger rum i landet?
fr · H7111515 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1515 Socialt stöd till våra äldre med anledning av covid-19 av (SD) till Socialminister (S) Vi vet att hög ålder är den främsta riskfaktorn för covid-19. har därför gått ut med starka rekommendationer om att äldre personer bland annat ska begränsa sina nära kontakter. Att inte längre kunna umgås med sin familj, sina barn och sina barnbarn på det sätt man brukar är självklart en oerhört svår och tråkig förändring för många. Detta resulterar i att många äldre personer kan känna sig ensamma, oroliga och utelämnade. Många av de äldre är också oroliga över att insjukna i covid-19 samt för att dö i ensamhet. Ingen ska behöva känna en oro för att inte få den vård man behöver. Vården i ska ges på lika villkor för hela befolkningen. som vi inte ska träffa våra äldre dras aktiviteter ned runt om i landet för de äldre. Våra äldre behöver aktiviteter och få träffa andra människor trots den rådande pandemin. Den här pandemin kan pågå länge innan vi äntligen ser att den avtar. Vi behöver stödja våra äldre under hela pandemin. Jag ser positivt till att regeringen har föreslagit en satsning för att motverka äldres ensamhet och isolering. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Exakt på vilket sätt avser regeringen att minska våra äldres ensamhet under den rådande pandemin?
fr · H7111516 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1516 En kraftig ökning av samtal till Självmordslinjen av (SD) till Socialminister (S) Under den rådande coronapandemi är det väldigt många som mår dåligt och lider svårt. Samtalen till Självmordslinjen, som är en ideell telefon- och chattlinje, har ökat om man jämför med . Trots ett ökat tryck har inte Självmordslinjen kapacitet att ta emot fler samtal. Det är bara 3 000–4 000 personer som får kontakt med föreningen volontärer. var det ca 27 000 personer som behövde stöd och kontaktade Självmordslinjen. Innan covid-19-pandemin hade Självmordslinjen öppet mellan och midnatt. Från har man öppet dygnet runt, och det är tack vare utökade bidrag från bland annat Aviciis minnesfond, som startades till minne av den avlidne artisten . Många som lider av psykisk ohälsa mår väldigt dåligt och det är därför avgörande att öppettiderna har kunnat utökas, enligt den ideella föreningen . Isolering och social distansering kan försvåra det psykiska måendet hos sårbara individer, som exempelvis har problematik med ångest och självmordstankar. Av de som ringer till Självmordslinjen är en stor andel personer , en grupp som har påverkats väldigt hårt av rekommendationer. tar omkring 1 500 personer i sitt liv. Ungefär en fjärdedel är personer , och forskning visar att ensamhet innebär en stor risk för suicid. En annan viktig aspekt är det faktum att personer som tillhör den äldre generationen, det vill säga personer , inte är lika vana att kommunicera digitalt; många har inte heller tillräcklig fysisk förmåga för att kunna ta sig ut och röra på sig. Därför krävs det också riktade stödinsatser som är anpassade för åldersgruppen. Trots en allmän ökad psykisk ohälsa i samhället lades Hjälplinjen, den tidigare nationella och rikstäckande telefonjoursverksamheten, ned . Stödbehovet för personer med psykisk ohälsa, som var mycket stort, har ökat markant under rådande pandemi. En eventuell stödtjänst hos 1177 har tidigare lyfts fram som argument. Några tydliga åtgärder för att möta upp det nu eskalerande behovet av en rikstäckande stödtelefonverksamhet saknas dock. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att verka för att påskynda processen med att få till en rikstäckande stödtelefonverksamhet för personer med psykisk ohälsa och självmordstankar, exempelvis genom en utökad verksamhet hos 1177?
fr · H7111517 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1517 Munskydd inom äldreomsorgen av (SD) till Socialminister (S) Återigen ökar smittspridningen av covid-19. Trots regeringens gräns på maximalt 50 personer i sammankomst ser vi hur folkmassor i tusentals samlats för att demonstrera mot polisens våld i . Detta som vårdpersonalen kämpar med att få ned dödssiffrorna. Totalt har 4 562 dött och 41 883 har testats positivt för covid-19 i , meddelade . Självklart ska man följa rekommendationer för att minska smittspridningen: stanna hemma om man känner sig det minsta sjuk, hålla avstånd till andra personer, tvätta händerna ofta. vet vi att man kan ha covid-19 utan att man vet om det, och därmed smitta andra. Man kan även smitta en annan individ bara genom att andas i samma rum. Hostningar är alltså inte nödvändigt för att smittspridning ska ske. Att har infört en kompletterande rekommendation gällande skyddsutrustning inom äldreomsorgen är positivt, dock säkerställer inte det att all personal använder sig av den. Jag ställer mig frågande till varför inte har infört ett nationellt munskyddstvång i publika miljöer och inom äldreomsorgen så som många andra länder redan gjort. Jag är själv utbildad undersköterska med många års erfarenheter inom äldreomsorgen och vet att man arbetar väldigt nära brukaren. Att utföra daglig omvårdnad utan munskydd innebär en stor risk för den äldre som är i riskgruppen. För att undvika smitta behövs skyddsutrustning såsom munskydd. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att införa ett nationellt munskyddstvång för vårdpersonal inom äldreomsorgen så som många andra länder redan gjort?
fr · H7111518 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1518 Kriterier för miljöbedömning av läkemedel av (L) till Socialminister (S) Läkemedel får inte förstöra miljön eller göra människor sjuka. Vi måste ta ansvar för detta från start till mål, annars lär vi få betala ett högt pris för våra billiga läkemedel. Vi liberaler vill ta miljöhänsyn under ett läkemedels hela liv: vid tillverkningsprocesser, förpackning, upphandling, import, användning och när läkemedelstesterna ska hanteras. föreslog att miljöhänsyn ska vägas in vid bedömningar om receptfrihet, men ännu har inget hänt. Receptfria läkemedel som har särskilt stor påverkan på miljön borde enligt min uppfattning införas i ett farmaceutsortiment på apotek och förskrivas först efter samtal och rådgivning. har testat kriterier för bedömning av miljöpåverkan på produktionsplatsen och vid formulering. Om sådana kriterier användes för miljömärkning av receptbelagda läkemedel skulle patienter själva kunna välja att göra en insats för miljön. Rådgivning och förändrat köpbeteende är båda kraftfulla styrmedel. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Är regeringen beredd att låta ta fram kriterier för miljöbedömning av läkemedel så att patienter i högre grad kan välja miljövänliga alternativ på apotek – receptfritt och inom utbytessystemet?