ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111037 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1037 Olika fågel- och djurpopulationer som bär smitta av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I samband med covid-19-pandemin har olika smittvägar som orsak diskuterats. Om smittan är luftburen, kontaktsmitta eller droppsmitta är faktorer i smittspridningen. Vidare har smittans uppkomst diskuterats – i en tät djurpopulation eller mellan människor. I har man avlivat alla sina minkar på farmer på grund av att de smittats med covid-19. Det har även diskuterats om covid-19 kan smitta eller ha bärare i andra djurarter som till exempel måsar. Även fåglar har vid tidigare influensor varit smittbärare. Det var kanske extra tydligt vid fågelinfluensan, där just fåglar var bärare av virus. Alla täta populationer av djur och fåglar kan potentiellt vara smitthärdar för olika virus och bakterier och därmed smittbärare. När man fridlyser olika fågelarter eller andra djur och de inte har naturliga fiender finns alltid en risk för en alltför tät population och därmed risk för smittspridning mellan djuren. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att ta några initiativ eller vidta åtgärder för att minimera hälsoriskerna med täta djur- och fågelpopulationer och faran att de sprider olika typer av smitta?
fr · H8111038 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1038 av (V) till Statsrådet (S) antogs rådsslutsatser om en vätgasmarknad för , som antagit. Där kan vi läsa att de hänvisar till att ska bli klimatneutralt till 2050, till temperaturmål och till vätgasstrategi från . Vi från ser det som positivt att en vätgasstrategi har vuxit fram och att man satsar på att driva utvecklingen framåt genom forskning och innovation. Vi tror att vätgas kan komplettera den energimix vi behöver för att säkerhetsställa en grön omställning. Det vi däremot reagerar på är att det i vätgasstrategin står att EU ska prioritera att utveckla förnybar vätgas. Vi menar att det inte räcker med att prioritera utveckling och investering på förnybar vätgas, utan vi måste säkerhetsställa att alla resurser ändå går till förnybar vätgas och att vi inte använder oss av återhämtningsfonden för att stötta fossilbaserad vätgas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur kommer statsrådet och regeringen att arbeta för att säkerhetsställa att inga resurser går till fossilbaserad vätgas, vare sig i eller EU?
fr · H8111039 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1039 Förbud mot export av levande djur för slakt av (V) till Statsrådet (S) Det förekommer återkommande rapporter om djur som under transporter far illa på grund av värme, trängsel och den långa tid de står fastkedjade. I samband med djurtransporter uppskattas att omkring 200 000 djur självdör i . Det är uppenbart att djurtransporter är en stor stress för djuren. I har en plan för att förbjuda export av levande djur för slakt tagits fram och ska presenteras av landets miljöminister i syfte att flytta fram position som världens ledande land för djurvälfärd. har även föreslagit att EU ska börja begränsa exporten av levande djur. lämnades en namninsamling in med över 1 miljon underskrifter mot långa och plågsamma djurtransporter till EU-kommissionär . Av den dryga miljonen namnunderskrifter kom 140 000 från . Också från transporteras tusentals djur för att födas upp eller slaktas i andra länder, såsom , och . I har vi en maxgräns för djurtransporter, vilket även detta är för långt. Så fort gränsen passerats gäller däremot andra regler och djuren kan transporteras betydligt längre. Att förbjuda export av levande djur skulle vara ett historiskt beslut, och om det brittiska förslaget blir verklighet kan det träda i kraft . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att stoppa exporten av levande djur för slakt från ?
fr · H8111040 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1040 Transparens kring vaccinpriser av (V) till Socialminister (S) Det råder sekretess i de avtal som och EU har tecknat om inköp av vaccin. Det går därför inte att ta reda på vilka priser läkemedelsbolagen sätter och vad kostnaderna blir per dos för det vaccin som ska köpa in. Att dölja priset bakom sekretess går emot den transparensresolution Improving the transparency of markets for drugs, vaccines and other health-related technologies från som ställde sig bakom . Syftet med resolutionen var att få till stånd största möjliga transparens i prissättning av mediciner samt kostnaderna för forskningen. Detta för att förhindra att läkemedelsbolagen sätter oskäliga priser för mediciner. Jag vill understryka vikten av att vi snabbt rullar ut en massvaccination till hela svenska folket. Men folket har också rätt att veta vilket pris vi betalar till läkemedelsbolagen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att öppenhet kring vaccinpriser ska råda i enlighet med WHO:s transparensresolution?
fr · H8111041 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1041 EU-medborgares rätt till vård av (V) till Socialminister (S) Tillgång till vård, utan diskriminering, är en mänsklig rättighet som har skyldighet att tillförsäkra alla som befinner sig här. gäller lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd (2013:407). Lagen säger att regionerna ska erbjuda subventionerad vård och tandvård till personer som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning. Vidare ska personer erbjudas vård i samma omfattning som folkbokförda barn. För personer ska vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning erbjudas. De som omfattas av lagen ska även erbjudas subventionerade läkemedel och en hälsoundersökning. Vissa regioner tolkar lagen som att den omfattar utsatta EU-medborgare som vistats i , med motiveringen att de då skulle räknas som så kallade papperslösa. I de flesta regioner görs dock inte den tolkningen, och EU-medborgare utan det europeiska sjukförsäkringskortet förväntas därmed betala full kostnad för vård. Oklarheten är inbyggd i lagstiftningen eftersom förarbetena säger att unionsmedborgare ”undantagsvis” och ”i enstaka fall” kan omfattas, utan att tydliggöra undantagen. Otydligheterna i lagen skapar framför allt osäkerhet, ökad ohälsa och utsatthet för den enskilde och leder även till att vårdpersonal hamnar i svåra situationer. rapporterade hur "" från tvingades till ett akut kejsarsnitt i och därför nu är skyldig Region . Region anser inte att EU-medborgare omfattas av den ovan nämnda lagen. anser att vård ska ges efter behov. Utgångspunkten är alla människors rätt till vård. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta initiativ till lagstiftning som klargör att alla unionsmedborgare i , både i och därefter, och oberoende av om de har det europeiska sjukförsäkringskortet, har rätt till subventionerad hälso- och sjukvård åtminstone i samma omfattning som så kallade papperslösa?
fr · H8111042 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1042 Arbetsskadeförsäkringen och covid-19 av (V) till Statsrådet (S) Mot bakgrund av de omfattande bristerna i arbetsskadeförsäkringen ställde jag en skriftlig fråga till statsrådet (2019/20:1110). Jag undrade om statsrådet avsåg att ta några initiativ för att förbättra arbetsskadeförsäkringen. Statsrådets svar avslutas så här: ”Samhället har ett ansvar gentemot människor som på grund av sitt jobb skadats till den grad att de inte kan arbeta. De ska få det skydd de förtjänar.” Coronapandemin har synliggjort bristerna i våra sociala trygghetssystem, så även i arbetsskadeförsäkringen. Att de inte lever upp till ambitionen i statsrådets svar är nu tydligt för alla. Jag har tyvärr anledning att återkomma i denna fråga. Tidningen skrev om bussföraren och tvåbarnspappan som avlidit i sviterna av covid-19. Sannolikt hade han smittats på jobbet. På grund av det nuvarande regelverket får hans familj ingen ersättning från arbetsskadeförsäkringen eller . Med största sannolikhet inte heller från den kollektivavtalade försäkringen. förde regeringen upp covid-19 på listan över sjukdomar som omfattas av arbetsskadeförsäkringen, men för att räknas som en arbetsskada måste personen ha hanterat ”smittförande material”. För bussförare som handlar det om alkomätare, ratt och instrumentpanel. bedömer det dock mer sannolikt att han smittats av folk i närheten. Den typen av smitta räknas endast som arbetsskada för de som jobbar inom vården och omsorgen på labb. För att få ersättning från den kollektivavtalade arbetsskadeförsäkringen krävs i regel att skadan bedöms som en arbetsskada av . LO har i förhandlingar lyft att fler yrkesgrupper bör omfattas av arbetsskadeförsäkringen. delar LO:s bedömning. Fler yrkesgrupper bör ges rätt till ersättning från arbetsskadeförsäkringen vid smitta av covid-19. Bland annat bör bussförare, förskolepersonal, lärare och serviceyrken omfattas. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet ändra förordningen (1977:284) om arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd så att fler yrkesgrupper kan få covid-19 godkänt som arbetsskada?
fr · H8111043 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1043 Utredning om dödshjälp av (SD) till Socialminister (S) Dödshjälp har, särskilt efter att en läkare anmälde sig själv för att ha bistått en svårt ALS-sjuk man att avsluta sitt liv, kommit att bli ett allt mer debatterat ämne i . Det är som bekant både komplext och emotionellt varför det kan bli känsligt att över huvud taget diskutera det. Att det är svårt gör det dock inte mindre angeläget. Dödshjälp i sig är ett samlingsbegrepp för åtgärder i vården där en patient medvetet får en dödlig dos medicin. Det finns flera sätt detta kan ske på: Om patienten själv tar medicinen kallas det assisterat döende, och om en läkare ger patienten dosen kallas det för eutanasi. lät organisationen till värdig död (RTVD) göra en undersökning av allmänhetens inställning till dödshjälp. Undersökningen visade att hela åtta av tio svenskar var positiva till frivillig dödshjälp när allt hopp är ute, och lika många förespråkade en parlamentarisk utredning om möjligheten till frivillig dödshjälp. På frågan om man själv skulle kunna tänka sig att utnyttja dödshjälp om man befann sig i en svår situation med lidande och utan hopp svarade ja och enbart nej. återkopplade justitieminister (S) på en skriftlig fråga om dödshjälp från undertecknad. Han fokuserade i sitt svar på det fall som exemplifierats i frågan och ville därför inte föregå den aktuella rättsprocessen mot läkaren , som också råkar vara ordförande för . Den nya undersökningen visar dock på vilket enormt stöd som finns bland svenska folket att tillsätta en parlamentarisk utredning om detta. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kan ministern tänka sig att verka för att en parlamentarisk eller icke parlamentarisk utredning om rätt till dödshjälp tillsätts mot bakgrund av det breda stödet för detta?
fr · H8111044 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1044 Redovisning av permitteringsstöd av (M) till Finansminister (S) Många företagare har drabbats mycket hårt av oacceptabelt långa handläggningstider avseende permitteringsstöd. Företag som befinner sig i en akut ekonomisk situation och som kämpar för att kunna behålla sin personal, liksom för sin överlevnad, kan inte vänta halvårsvis på att få stöd utbetalade. Regeringen måste säkerställa att handläggningen påskyndas så att stöden snabbt kan betalas ut och på riktigt göra nytta. Annars riskerar företag gå omkull i väntan på att stöden betalas ut. Som om problemen men långa handläggningstider avseende permitteringsstöden inte vore nog slår nu företag också larm om att det råder en stor osäkerhet om hur dessa stöd ska redovisas i företagens bokslut. Ska permitteringsstöd tas upp som en intäkt, besparing eller fordran? När TV4 ställde frågan till finansministern () kunde hon inte ge besked. Otydligheten är allvarlig då en felaktig redovisning kan få stora negativa konsekvenser, rent av konkurser, för berörda företag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Kommer ministern att ta initiativ till att förtydliga hur stöden ska redovisas?
fr · H8111045 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1045 Utlandsbetalningar av (M) till Statsrådet (MP) Penningtvätt är ett stort och globalt problem som kräver ett såväl utvecklat internationellt samarbete som ett nationellt arbete. Vid upprepade tillfällen har det avslöjats hur svenska banker på ett flagrant sätt misslyckats med att förhindra penningtvätt. Mot denna bakgrund har () riktat allvarlig kritik mot ett flertal banker för stora brister i arbetet med att motverka penningtvätt och för att inte ha levt upp till gällande regelverk. Flera svenska banker har också tvingats betala mycket höga sanktionsavgifter för sina brister. Positivt är att FI nu bedömer att bankerna generellt sett har ökat sin medvetenhet om såväl problemen som regelverken samt att företagen satsar mer resurser på att förhindra penningtvätt. Men mer behöver göras. får inte arbetet mot penningtvätt i onödan försvåra eller rent av förhindra handel och företagande. är ett mycket handelsberoende land. För vårt lands välstånd är det avgörande att företag har goda förutsättningar att verka internationellt med som bas. har de svenska bankerna valt att svartlista ett mycket stort antal länder. Att göra betalningar till eller från dessa länder via svenska banker är inte möjligt. Svartlistade länder är helt stängda för betalningar. Vidare finns listor över länder som i grunden är stängda men där bankerna är beredda att bevilja undantag efter särskilt prövning och om särskilda krav är uppfyllda avseende kundkännedom. Att de svenska bankerna helt stängt ett mycket stort antal länder för utlandsbetalningar innebär i praktiken att företag med verksamhet i dessa länder antingen måste bli kund i utländska banker, som inte tillämpar samma stelbenta rutiner, alternativt upphöra med sin verksamhet i länder som av de svenska bankerna blivit stängda. Jag har själv haft kontakt med företag som inte kan få betalt för sin verksamhet i flera länder och som heller inte kan betala ut löner eller betala leverantörer på grund av de svenska bankernas mycket rigida rutiner. Många företag ställer sig nu frågande till varför de svenska bankerna agerar så annorlunda jämfört med banker i andra EU-länder när det finns omfattande EU-gemensam rätt på området, inte minst i form av fjärde/femte penningtvättsdirektivet. Frågor väcks om hur implementerats i svensk lagstiftning, om i vilken utsträckning de svenska bankerna gått längre än vad eller det svenska regelverket kräver samt vilka konsekvenser bankernas agerade får på konkurrenskraft och näringslivsklimat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på att de svenska bankerna nu omöjliggjort för sina kunder att göra affärer med ett mycket stort antal av världens länder, och avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av detta?
fr · H8111046 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1046 och EU:s hållning gentemot den islamiska republiken av (M) till Utrikesminister (S) Förtrycket i den islamiska republiken har återigen tydliggjorts för omvärlden . Det gäller inte minst den brutala avrättningen av Ruhollah Zam , som kraftfullt fördömts av EU. Därtill den brutala avrättningen av den kände brottaren ; även denna avrättning fördömdes kraftfullt av omvärlden. Så också dess hot mot omvärlden. Trotsandet av regelverket i JCPOA och därtill nedskjutningen av PS752 samt det efterföljande försöket till mörkläggning tydliggör vilken typ av regim omvärlden har att förhålla sig till. Beslutet från flera länder att ej delta i samt att tillställningen ställdes in var ett viktigt steg för att markera mot regimen i . Ett stort engagemang finns nu i och omvärlden för den i fängslade svensken , som hotas av dödsstraff. Med anledning av vad detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att verka för en omprövning av den svenska Iranpolitiken med beaktande av behovet av en robust och tydlig EU-linje i frågan?
fr · H8111047 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1047 Förgiftningsattentatet mot av (M) till Utrikesminister (S) Bellingcat har i samarbete med ett antal framstående medier presenterat en utredning kring förgiftningsattentatet mot den ryske oppositionsledaren . Granskningen tydliggör den ryska federala säkerhetstjänsten inblandning i förgiftningsdådet, och flera inblandade personer namnges, exempelvis regimföreträdare med specialistkompetens vad gäller nervgift. öde tydliggör det hot som Kreml utgör mot såväl egna medborgare som omvärlden. EU:s Rysslandspolitik måste präglas av en principfast och resolut hållning mot regimens förtryck. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att i EU verka för ytterligare restriktiva åtgärder gentemot de företrädare för som har varit inblandade i förgiftningsattentatet?
fr · H8111048 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1048 Permitteringsstödet av (M) till Finansminister (S) Det visar sig nu att det kan ta ytterligare företag som drabbats av coronakrisen ens kan börja söka det förlängda permitteringsstöd som regeringen har utlovat. Många konkurser beror inte på krisen i sig, utan på att stöden dröjer. Regeringen har lovat att stödet för korttidsarbete ska förlängas . Planen är att förslaget ska klubbas igenom i , men fram tills dess är det bara ett förslag, vilket gör det svårt för företagare att planera. Många företagare vittnar om att de stöd som har presenterats inte stämt tidsmässigt med när olika restriktioner som minskar företagens försäljning har införts. Långsamheten i verkställandet av stöden gör att förslaget om förlängt stöd för korttidsarbete riskerar att bli verkningslöst för de krisande företagen då många ser sig nödgade att korttidspermittera , men får besked om stöd först . Om regeringen prioriterar att snabba på processen finns det möjlighet för fler företag att kunna hantera sig igenom krisen, men då behövs det klara besked och riktlinjer. Och tiden är knapp. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser regeringen att skapa snabbare rutiner för att ge företag, som annars normalt skulle vara lönsamt verksamma, möjlighet att genom permitteringsstöd kunna hantera sig igenom den aktuella pandemin?
fr · H8111049 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1049 Rekrytering av unga kriminella av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har det framkommit allt fler signaler om att brottsligheten kryper allt lägre ned i åldrarna. Därtill att rekryteringen till kriminella nätverk sker på ett påtagligt systematiskt sätt. Problematiken med unga som begår brott åt kriminella nätverk kopplas enligt underrättelsecheferna i landets polisregioner främst till de områden i landets storstäder som klassas som utsatta. I bedömer man till exempel att det finns 33 lokala kriminella nätverk som främst kopplas till utsatta områden, och där flera uppges utnyttja barn . Den accelererande brottsligheten är i sig ett av absolut största samhällsproblem. Ungdomsbrottsligheten, som börjar anta organiserad form, blir av många anledningar kanske ännu svårare att hantera vilket gör den samlade problematiken ytterst komplex. Med anledning av vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka radikala grepp avser ministern och regeringen att vidta för att på allvar stoppa rekryteringen av ungdomar till kriminella nätverk?
fr · H8111050 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1050 Det nordiska skatteavtalet och sjömännens situation av Boriana (M) till Finansminister (S) Det nordiska skatteavtalet reglerar bland annat inkomst av arbete som utförs ombord på fartyg som går i internationell trafik. Med internationell trafik menas transport med fartyg utom då det används uteslutande mellan platser i en avtalsslutande stat. Inkomst av arbete på ett fartyg som går i internationell trafik beskattas endast i den avtalsslutande stat vars nationalitet fartyget har. Efter en dom i tillämpar en ny tolkning i de fall ett fartyg registrerat i ett annat nordiskt land än (och som har svensk besättning ombord) bedriver inrikes trafik i eller ett annat nordiskt land. Detta innebär att en i bosatt som är anställd på ett fartyg flaggat i ett annat nordiskt land kan komma att beskattas olika beroende på hur fartyget går. Beskattningen blir oförutsägbar eftersom rederierna inte själva styr hur deras fartyg går, utan transportsträckorna beror på lastägarnas önskemål. Ännu mindre kan en enskild påverka hur dennes arbetsplats flyttar på sig. nya regeltolkning innebär att sjömännen måste redovisa varje resa för sig och beskattas i båda länder. Särskilt problematiskt är det när fartyget är flaggat i , eftersom det danska systemet med ”nettolöner” skiljer sig från de svenska, och i praktiken är det omöjligt att dra av inbetald skatt i . Det skapas en orimlig administrationsbörda för rederiet, men också för de enskilda sjömännen. Därtill blir beskattningen varken förutsägbar eller rättssäker. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att skapa rimliga och förutsägbara regler för svenska sjömän, anställda på nordiskt flaggade fartyg?
fr · H8111051 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1051 Allmännyttans lägenheter av (SD) till Statsrådet (MP) tillsatte regeringen utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning, som skulle ta fram förslag på hur kommuner ska kunna hjälpa hushåll som står långt från bostadsmarknaden att hitta ett boende som passar deras behov. Förslagen som utredningen nu kommit med är att fler lägenheter ska förmedlas efter behov snarare än kötid. ”Man måste se bostäder som en knapp resurs och fördela bostäderna efter de som har störst behov. Hushåll som inte har någonstans att bo eller är väldigt trångbodda kanske skulle få någon form av förtur”, säger , utvecklingsledare på i . Allmännyttan har utgjorts av kommunala bostadsföretag över hela med uppgift att tillhandahålla prisvärda hyreslägenheter för alla invånare. Lägenheterna har tilldelats via en bostadskö, där kommunens socialförvaltning fått tillhandahålla cirka 5–av lägenheterna för så kallade sociala kontrakt för de specifika grupper som behövt hjälpa. Detta fungerade väl då den utomeuropeiska invandringen tog fart på allvar och ett nytt klientel behövde försörjas med bostäder. har 2 miljoner uppehållstillstånd delats ut, och antalet nybyggda bostäder har inte tillnärmelsevis kunnat hänga med i denna utveckling. Då migration till stor del är bidragsdriven och de som kommer till sällan själva har medel att bekosta sitt boende har akuta problem med bostadsförsörjning uppstått i de flesta av landets kommuner. Med anvisningslagen har kommunerna inte längre något val, och i flera av tätorternas kommuner har den kommunala bostadsförmedlingen i allt högre utsträckning kommit att tillgodose kommunens socialförvaltning med lägenheter från den allmänna bostadskön. De flesta medborgare med förankring på arbetsmarknaden och ett mindre antal barn skulle vid en behovsmässig bedömning aldrig kunna hävda sig mot de nyanlända grupper av barnrika familjer som står utanför arbetsmarknaden utan blir i stället hänvisade till att köpa sig ett eget boende. Denna successiva avveckling av allmännyttans tidigare uppgift, ”att tillhandahålla prisvärda hyreslägenheter för alla”, väcker en del funderingar för framtiden. Kommer kommunerna, och ytterst väljarna, att vara villiga att investera i kostsamma nybyggda hyreshus då de vet att de som välintegrerade skattebetalare kommer sist i kön till dessa bostäder? Kommer kommunerna över huvud taget att vilja skapa dessa områden med hyresgäster som blivit tilldelade lägenheterna av socialförvaltningen? Tveksamt, och detta är mycket illa. Samhället behöver hyresrätter för alla de som av olika anledningar inte vill binda sig vid ett bostadsköp. Allmännyttan är i grund och botten en kooperativ lösning som är till för oss alla, och för att den ska fungera är det absolut nödvändigt att det finns en tillit hos de som faktiskt betalar och att dessa inte känner att allmännyttan är till för dem. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet utredningens slutsatser att fler bostäder från allmännyttan ska fördelas efter behov i stället för efter kötid?