ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812135 · 2020-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:135 av (SD) Statligt bidrag till förening som hyllat terror har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder med anledning av det nya avslöjandet, och om jag avser att verka för att förhindra att statliga bidrag ges till projekt som drivs av föreningar som hyllar terror. De förordningar som styr bidragsgivningen till det civila samhällets organisationer innehåller demokrativillkor. Det är en självklarhet att offentliga bidragsmedel endast ska gå till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i grundlagen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Regeringen tillsatte en utredning för att se över demokrativillkoren och hur de tillämpas. Betänkandet som överlämnades till regeringen innehåller förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Betänkandet har remitterats och bereds i . hänvisar i frågan till ett beslut om att bevilja bidrag till som har fattats av Delegationen mot segregation. Som statsråd kan jag inte uttala mig om enskilda fall och hantering av enskilda bidragsärenden är således en fråga för myndigheten.
frs · H812136 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:136 av (M) En utbyggnad av Tidaholmsanstalten har frågat mig hur jag avser att agera för att ytterligare fördröjningar inte ska tillkomma för och när spaden sätts i jorden för en utbyggnad av Tidaholmsanstalten i . Det är angeläget att Kriminalvårdens platsutbyggnad kan genomföras skyndsamt. Kriminalvården har presenterat en plan för den framtida platsutbyggnaden där 2 000 nya häktes- och anstaltsplatser ska vara på plats . I denna plan ingår Tidaholmsanstalten. Det är Kriminalvården som ansvarar för sin lokalförsörjning inom de ekonomiska ramar de tilldelas och myndigheten ska fortlöpande anpassa antalet platser inom häktes- och anstaltsorganisationen till behovet. Redan i förra årets budget tillfördes Kriminalvården betydligt höjda anslag med 2020, 2021 och . För att ge Kriminalvården förstärkta förutsättningar att öka kapaciteten har regeringen föreslagit ytterligare anslagsökningar i årets budget med 2021, 2022 och . Enligt den information jag har pågår ett arbete mellan Kriminalvården och Specialfastigheter avseende utbyggnad av anstalten i och ett besked kring utbyggnaden är att vänta . Förhandlingar pågår även kring andra objekt som ingår i planen. Kriminalvården har meddelat att man vidtar ytterligare åtgärder för att höja takten i byggandet. Det är bra att myndigheten vidtar de åtgärder som behövs för att klara uppgiften. Regeringen följer utvecklingen i Kriminalvården mycket noga. Detta är en prioriterad fråga.
frs · H812137 · 2020-10-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:137 av (M) En internationell minnesdag för coronapandemins offer har frågat mig om jag avser att i FN driva frågan om ett införande av en gemensam global minnesdag i syfte att hedra covid-19-pandemins offer. Covid-19-pandemin slår mycket hårt mot samhällen globalt. Jag delar frågeställarens uppfattning att vi gemensamt behöver få utrymme att sörja, minnas och hedra de människor som har fallit offer för sjukdomen. är vi dock mitt inne i den globala responsen. Regeringen står även bakom EU:s övergripande position att försöka undvika nya internationella minnesdagar. Regeringen har därför inga planer på att ta initiativ inom FN till en global minnesdag för covid-19-pandemins offer.
frs · H812138 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:138 av (L) Polisnärvaro i utsatta områden har frågat mig vilka konkreta åtgärder som regeringen kommer att vidta för att intensifiera sitt arbete i de utsatta områdena, inklusive Bäckby i . har ett svårt uppdrag som kräver tuffa prioriteringar mellan olika arbetsuppgifter och geografiska områden. Att antalet polisanställda ökar är en förutsättning för bättre tillgänglighet i hela landet. Regeringen, och Liberalerna är överens om 10 000 fler polisanställda till 2024 och att attraktiviteten i polisyrket ska förstärkas genom bättre villkor. Vid utgången av juni var vi halvvägs till målet och ytterligare nära 3 000 polisstudenter är på väg ut i verksamheten . Det är också glädjande att färre poliser slutar inom myndigheten. sker tillväxten snabbare än prognosen och enligt är målet möjligt att nå. Det är som fördelar sina resurser. Regeringen följer dock tillväxten av områdespoliser noga. När växer så måste också närvaron i hela landet öka. Med 34-punktsprogrammet genomför vi det största åtgärdspaketet mot gängkriminaliteten någonsin i . Programmet omfattar åtgärder på både kort och lång sikt. Vi ger nya verktyg till myndigheterna och skärper straffen men vi ser också till att vi får ett långsiktigt arbete för att bryta nyrekryteringen. Vi har bland annat skärpt straffen för allvarliga vålds- och vapenbrott. har fått mandat att själv avgöra när det är motiverat att sätta upp kameror på gator och torg och har också fått bättre möjligheter att komma åt krypterad kommunikation. Dessa åtgärder är viktiga och har välkomnats av polisen. Regeringen skärper också påföljderna för ungdomar som begår brott. införs en ny påföljd för unga lagöverträdare, ungdomsövervakning. har dessutom ett förslag remitterats om slopad straffreduktion för 18–20-åringar för brott med ett minimistraff fängelse. Budgetpropositionen, som bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna, innehåller stora satsningar på välfärden. Vi föreslår också förstärkning av språklyftet i förskolan, riktade skolsatsningar och nya servicekontor i utsatta områden. Välfärdsåtgärder som är viktiga för att lyfta utsatta områden och som bidrar till tidiga förebyggande insatser för barn och unga. Regeringen har således vidtagit ett stort antal åtgärder som kommer förstärka arbetet mot brottslighet i utsatta områden och fler åtgärder är på gång.
frs · H812139 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:139 av (M) En bättre fungerande hyresrättsmarknad har frågat mig varför jag och regeringen inte föreslår ett tilläggsdirektiv till utredningen om fri hyressättning vid nyproduktion om att en övergång från presumtionshyror och ”egensatta” hyror till det nya systemet ska ses över, liksom hur nyproduktion och renovering till nyproduktionsstandard av lägenheter i hus som i övrigt omfattas av bruksvärdessystemet kan anslutas. En väl fungerande bostadsmarknad i hela landet är en viktig förutsättning för en konkurrenskraftig ekonomi med tillväxt och ett ökat välstånd. I stora delar av landet råder det bostadsbrist. Regeringen införde därför 2016 ett investeringsstöd för hyres- och studentbostäder. har stöd beviljats för över 36 000 bostäder, vilket har bidragit till att produktionen av nya bostäder har legat på en hög nivå. Det behöver även fortsättningsvis byggas fler lägenheter som människor har råd att bo i och det befintliga beståndet behöver utnyttjas bättre. Det finns också viktiga bostadssociala aspekter som måste beaktas. Det är viktigt med ett tryggt boende där människor har ett skydd mot uppsägningar och krav på kraftiga hyreshöjningar. Mot den bakgrunden har regeringen samlat branschaktörer till byggsamtal med fokus på framtidens bostadsbyggande, bl.a. för att diskutera frågan om hur fler ska få inträde på bostadsmarknaden. Regeringen har i enlighet med januariavtalet också effektiviserat och reformerat investeringsstödet för hyres- och studentbostäder. har stödet byggts ut och regeringen har dessutom föreslagit att stödet ska öka ytterligare. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att möjliggöra en effektivisering av den kommunala planläggningen. På hyresrättens område har regeringen bl.a. tillsatt en utredning om fri hyressättning vid nyproduktion. Modellen ska bidra till en långsiktigt välfungerande hyresmarknad och ett effektivt utnyttjande av det aktuella delbeståndet på hyresbostadsmarknaden samt ge förutsättningar för ett uthålligt och kontinuerligt utbud av hyreslägenheter. I uppdraget ingår, som frågeställaren är inne på, att ta ställning till om reglerna om presumtionshyra bör fasas ut. När ytterligare en modell för hyressättningen för nybyggda lägenheter nu utreds, är det naturligt att låta utredaren bedöma om den befintliga modellen med presumtionshyra bör finnas kvar. Jag har inte för avsikt att föregripa utredarens bedömning. Vidare framgår det tydligt av uppdraget att de befintliga lägenheterna i bostadsbeståndet inte ska omfattas av reformen och att den nya modellen ska avgränsas till just nyproducerade lägenheter. Mot den bakgrunden är det inte aktuellt att ge utredningen ett sådant tilläggsdirektiv som efterfrågar.
frs · H812140 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:140 av (M) En nationell minnesdag för coronapandemins offer har frågat mig om jag är beredd att införa en nationell minnesdag för att hedra coronapandemins offer. Coronapandemin har slagit hårt i liksom i många andra länder. Många har nära och kära som insjuknat eller avlidit och hela vårt samhälle har påverkats. Jag förstår att det kan finnas ett behov av att ha något att ta fasta på i sin sorg, något konkret att hålla i för att minnas och hedra de som drabbats. Många av de minnesdagar som uppmärksammas i och i andra delar av världen är initierade av () och dess fackorgan (bl.a. och ). Förutom allmänna helgdagar, som regleras i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar, och allmänna flaggdagar, som förtecknas i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar, regleras i övrigt inte särskilda minnesdagar i lag eller förordning. Just nu är vi fortfarande mitt uppe i pandemin. har fortfarande tydliga restriktioner för att minska smittspridningen och det är oklart när vi kan anse att pandemin är över. Det pågår redan initiativ på olika platser i för att uppmärksamma och hedra drabbade i coronapandemin, exempelvis kommer en minnesceremoni att hållas i under . När och under vilka former regeringen initierar ett uppmärksammande av den här svåra tiden är något vi får återkomma till.
frs · H812141 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:141 av (S) Anonymisering av vissa rättighetsbegränsande beslut har frågat mig vad jag anser om att ge medarbetare inom rättsvårdande myndigheter ökade möjligheter att anonymt kunna fatta vissa rättighetsbegränsande beslut för klienter, intagna eller patienter genom till exempel en högre grad av anonymisering i journalföringen för den som fattar beslut. Regeringen tar frågor som rör trygghet och säkerhet på arbetsplatser på största allvar. Därför följer vi också noga utvecklingen av hot och våld i våra myndigheters verksamhet och för en dialog med myndigheterna om hur man arbetar med dessa frågor. När utövare av samhällsnyttiga funktioner som har till uppgift att hjälpa andra utsätts för våld, hot och trakasserier utgör det inte bara ett angrepp på dem som personer utan i förlängningen även på det demokratiska samhället. Det straffrättsliga skyddet för dessa grupper måste därför vara ändamålsenligt och starkt. Av den anledningen har en särskild utredare fått i uppdrag att ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd bör utformas. Uppdraget ska redovisas . Myndighetsutövningen som aktualiseras i fråga innebär begränsningar av den enskildes grundläggande fri- och rättigheter. Vid dessa beslut är det särskilt viktigt att det finns goda möjligheter att kontrollera myndighetsutövningen för att den ska kunna legitimeras på ett ändamålsenligt sätt. Utgångspunkten vid myndighetsutövning av offentligt anställda är att den enskilde ska veta vem som fattar besluten. Det handlar om transparens i beslutsfattandet. För att skydda anställda från repressalier kan dock vissa uppgifter om offentligt anställda skyddas. Till exempel omfattas anställdas bostadsadresser och privata telefonnummer som huvudregel av sekretess. Hos vissa myndigheter, där personalen särskilt kan riskera att utsättas för till exempel hot eller våld, kan även personnummer och födelsedatum skyddas. Det gäller till exempel för anställda hos , , , och socialnämnderna. Hotade och förföljda personer kan också under vissa förhållanden få sina uppgifter skyddade i folkbokföringen. Det har funnits förslag om att utöka sekretessen för personnummer och födelsedatum till en vidare krets av offentliganställda. Regeringen har dock, efter kraftig remisskritik, avfärdat den möjligheten. Skälet är att det skulle få alltför långtgående konsekvenser för insynen i myndigheter och offentlig verksamhet och därmed även hindra viktig granskning.
frs · H812142 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:142 av (S) Bahaiers rätt till högre utbildning i har frågat mig om jag kan tänka mig att lyfta den oroande upptrappningen av förföljelsen av baha'ier i , och nekandet av baha'iers tillgång till högre utbildning, i EU och i direkt kontakt med . position vad gäller respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är tydlig. Vi lyfter situationen för de mänskliga rättigheterna i i våra kontakter med iranska företrädare. Regeringen delar oro över baha'iernas svåra situation i . 'ierna är särskilt utsatta för diskriminering och hindras från att utöva sin religion. Deras religion erkänns inte av och dess utövare trakasseras och frihetsberövas. Regeringen tar återkommande upp etniska och religiösa minoriteters, inklusive baha'iernas, situation i kontakter med . Detta skedde bland annat under utrikesminister besök i . Situationen för baha'ier och andra minoriteter i innefattas också i UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i . Den senaste upplagan av denna rapport publicerades . I den står det bland annat, precis som påpekar, att läsa att baha'ier regelbundet förhindras från att skriva in sig vid institutioner för högre utbildning. Jag har understrukit vikten av att baha'ierna fritt får utöva sin religion. I en debattartikel om situationen i , skriven tillsammans med utrikesminister och utrikesminister i lyftes också baha’iernas situation. Detta följdes upp bland annat , i samband med att jag välkomnade frigivningen av sex i fängslade baha'ier. Utöver bilaterala kontakter och dialog arbetar vi systematiskt och löpande med situationen för minoriteter genom EU och FN i kontakter med iranska företrädare. är genom EU bland annat aktivt i förhandlingarna av en årlig resolution i FN om situationen för mänskliga rättigheter i . Det är för och resten av EU viktigt att denna resolution även fortsatt tydligt tar upp situationen för minoriteter i , och då inte minst baha'iernas situation. kommer fortsätta vara en drivande och tydlig röst för respekten för de mänskliga rättigheterna i - inklusive baha'iers och andra minoriteters situation - inom EU och FN. Vi kommer även fortsätta att regelbundet ta upp dessa viktiga frågor i vår dialog med .
frs · H812143 · 2020-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:143 av (SD) Säkerställd tillgång på jodtabletter har frågat socialministern vilka åtgärder ministern avser att vidta för att möjliggöra för landets invånare att själva kunna införskaffa adekvata jodtabletter på apotek. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jodtabletter intas för att förebygga att radioaktivt jod tas upp i sköldkörteln. Sköldkörteln är känslig för strålning och kan ackumulera radioaktiv jod. För bästa verkan bör jodtabletter tas innan exponering av ett radioaktivt utsläpp sker och då först efter rekommendation av myndigheter som gjort en bedömning av om intaget är motiverat. Utan en sådan bedömning finns risk för att intag av jodtabletter sker och därmed får försämrad effekt. Jodtabletter används sällan som enda skyddsåtgärd utan kombineras ofta med inomhusvistelse som ett kompletterande skydd. Det är och länsstyrelserna som rekommenderar intag av jodtabletter om det skulle behövas i en radiologisk nödsituation. En översyn av hanteringen av jodtabletter i beredskapssyfte i ett längre perspektiv pågår. I tilläggsdirektiv (dir. 2019:83) har utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09) fått i uppdrag att utreda vissa frågor kring hantering av jodtabletter. Utredaren ska analysera rättsläget kring hantering av jodtabletter inom ramen för kärnenergiberedskapen genom att se över ansvaret för upphandling, lagerhållning, kompletterings- och extrautdelning samt rätten att rekommendera intag av jodtabletter, och föreslå hur dessa frågor ska lösas. Utredningen ska slutredovisas . Regeringen kommer därefter att ta ställning till utredningens förslag.
frs · H812144 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:144 av (S) Politiska fångar har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta angående de politiska fångarna i . befinner sig i en omfattande förändringsprocess. Landet har präglats av en positiv utveckling när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. pågår fortsatt omfattande våld och konflikter, ofta med etniska undertoner. Utvecklingen i är särskilt oroande. Detta gäller i synnerhet det omfattande våld som skett, säkerhetstjänsternas agerande samt det stora antal personer, däribland många oppositionspolitiker och journalister, som har frihetsberövats. Alla typer av kränkningar av mänskliga rättigheter eller andra övergrepp mot civilbefolkningen är oacceptabla. Det uppskjutna valet har bidragit till ökade spänningar. Sammantaget riskerar utvecklingen att kraftigt underminera framstegen i landets övergångsprocess. Regeringen följer denna utveckling noga. för en dialog, både bilateralt och genom EU, med företrädare för den etiopiska regeringen om utvecklingen i landet och vikten av att upprätthålla respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Regeringen för också, via vår ambassad i , en nära dialog med försvarare för mänskliga rättigheter, opposition, civilsamhälle och media för att få deras bild av den aktuella situationen. , i samarbete med EU och dess medlemsstater, följer nära pågående rättsprocesser, inklusive rättegången mot Balderas partiledare som åtalats i enlighet med den nya och reviderade antiterrorismlagstiftningen som antogs . Detta för att bevaka att de olika rättsprocesserna genomförs i enlighet med internationella åtaganden gällande mänskliga rättigheter, däribland rätten till en rättvis rättegång. stödjer arbetet för demokratisk utveckling, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i . Genom utvecklingssamarbetet ger , via FN-systemet, stöd till bland annat domstolsväsendet för att stärka rättsväsendets oberoende. Stöd ges även till kommission för de mänskliga rättigheterna, ombudsmannafunktionen och valprocessen. stöttar också framväxten av oberoende media och civilsamhället. kommer att fortsätta att betona vikten av demokratiska utveckling, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer i samtal med den etiopiska regeringen samt inom ramen för både EU- och FN-samarbetet.
frs · H812145 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:145 av (SD) Sanningen om har frågat justitie- och migrationsministern om han ämnar verka för att ändra, alternativt ge ett undantag från, gravfridslagen med anledning av de nya uppgifterna som framkommit i en dokumentärserie om , och vilka åtgärder som ministern och regeringen ämnar vidta för att undersöka de nya uppgifterna vidare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Lagen om skydd för gravfriden vid vraket efter passagerarfartyget innebär bland annat att dykning och annan undervattensverksamhet förbjuds i vraket och inom ett anslutande område i . Den som uppsåtligen bryter mot förbudet döms till böter eller fängelse i högst . Kriminaliseringen motiveras av respekten för gravfriden och därför är i princip all undervattensverksamhet förbjuden inom det skyddade området. I enlighet med överenskommelse mellan , och finns vissa undantag från förbudet. Undantagen gäller verksamhet som avser att täcka över vraket eller att förhindra förorening av den maritima miljön från vraket. Det finns även ett undantag för verksamhet som avser att skydda vraket. För att undantagsregeln ska vara tillämplig förutsätts, utöver att det ska vara fråga om verksamhet för angivna syften, att den ska bedrivas av en myndighet i , eller eller på uppdrag av en sådan myndighet. Inom ramen för det arbete som görs av expertmyndigheterna i , och med anledning av de nya uppgifterna handlar det om att avgöra om de nya uppgifterna i dokumentärserien ger anledning till kompletterande undersökningsåtgärder, och i förekommande fall vilka slags åtgärder. Frågan om en eventuell översyn av lagregleringen på området är för tidigt väckt.
frs · H812146 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:146 av (M) Stöd till idrottsrörelsen har frågat mig när jag avser att vidta ytterligare åtgärder för att stötta upp landets stora folkrörelse, och vad detta stöd i så fall kommer att innehålla. Jag vill tacka för frågan och för det engagemang för en stark idrottsrörelse som frågeställaren uppvisar. Från den dag förordningen om förbud mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar trädde i kraft har jag haft en intensiv och konstruktiv dialog med företrädare för idrottsrörelsen och lyssnat till hur pandemin och de införda restriktionerna drabbar idrotten. Under hela pandemin har det också varit en viktig åtgärd för mig som idrottsminister att säkerställa att en dialog förs mellan idrottsrörelsen och . Regeringen har varit medveten om att många har drabbats hårt av förbudet och att det upplevs som trubbigt. Eftersom det är viktigt att begränsningarna inte i onödan drabbar verksamheter som kan bedrivas på ett smittsäkert sätt har regeringen planerat för att införa ett ytterligare undantag i förbudsförordningen gällande arrangemang med sittande publik. Vi har varit tydliga med att undantag bara kan göras om läget i pandemin medger det och efter att ha inhämtat bedömning beslutade regeringen att i detta skede inte införa undantaget. Regeringen kommer återkomma med nytt besked i frågan så snart det är möjligt. De två extra ändringsbudgetar som beslutat om innehåller extra till idrotten . Syftet med stödet är att mildra pandemins ekonomiska konsekvenser för föreningar och förbund. Det generella stödet till företag och jobb har också kommit idrottsrörelsen till del i stor utsträckning. Regeringen välkomnar att idrottsrörelsen själv gör ett analysarbete kring vad konsekvenserna av coronapandemin kommer att bli på . Det är viktigt för regeringen att säkra idrottsrörelsens överlevnad genom krisen och stödet har varit viktigt. Regeringen följer nu utvecklingen noggrant och kommer att fatta de beslut som behövs.
frs · H812147 · 2020-10-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:147 av (M) Fördröjd utbetalning av stödpengar till företag har frågat finansministern vilka åtgärder ministern har vidtagit eller ämnar vidta för att snabba på handläggningen och utbetalningarna av permitteringspengarna till företagen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Många företag och företagare har drabbats ekonomiskt hårt till följd av spridningen av det nya coronaviruset. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna för jobb och företag har regeringen vidtagit en rad åtgärder. Stödet vid korttidspermitteringar är en viktig åtgärd för att förhindra att personal blir uppsagd och för att möjliggöra att företag snabbt kan komma igång igen när läget vänder. Stödet har också kommit att användas i stor utsträckning. har beviljat drygt 70 500 ansökningar vilka omfattar totalt 579 000 anställda och . På arbetar normalt 450 personer. har myndigheten anställt drygt 110 personer och lånat in ytterligare drygt 130 personer från andra myndigheter. För att möta söktrycket har myndigheten även prioriterat om arbetsuppgifter för befintlig personal och ytterligare personalförstärkningar kommer att göras , vilket innebär totalt runt 325 personer. Det här är delvis ett nytt system som vi har infört snabbt och som har hjälpt väldigt många företag att kunna behålla personal. måste handläggningsarbetet få ta den tid som behövs för att granska och kontrollera alla ansökningar.