ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7121946 · 2020-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1946 av (SD) Beredskapsflygplatser har frågat mig om jag avser att verka för att samtliga flygplatser ska kompenseras för samhällsviktiga insatser och i sin tur kvalificeras som beredskapsflygplatser. Spridningen av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har inneburit kraftigt reducerad flygtrafik. Detta är en tydlig konsekvens av att smittspridningen ska minska i samhället. Som en följd av detta har också ekonomin för flygplatserna i påverkats. Flera svenska flygplatser tillgodoser behov av att samhällsviktiga luftfartstransporter som t.ex. ambulans- och sjuktransporter och stöd till räddningstjänst, finns tillgängliga för hela landet oavsett tid både i normal verksamhet och vid kriser. Det är också ett av skälen till att regeringen gjort olika extrainsatser ekonomiskt för att hjälpa de regionala flygplatserna när pandemin har resulterat i att i princip allt flyg har stått stilla. Exempelvis har ställt sig bakom förslag som regeringen lämnat i propositionen Extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning coronaviruset (prop. 2019/20:87). I propositionen föreslog regeringen bl.a. att ett tillfälligt statligt driftsstöd ska kunna ges till de regionala flygplatser runt om i landet som erhållit statligt driftsstöd . Driftsstödet uppgår till och ska delvis kunna kompensera för de ökade underskott som flygplatserna haft i sina verksamheter på grund av den rådande situationen med covid-19. Stödet avses betalas ut till kommuner som beslutar om driftstöden till flygplatserna. Det tillfälliga statliga driftsstödet ska kunna ges till ägare av regionala flygplatser som erhållit statligt driftsstöd och är inte beroende av ägarform. I samma proposition föreslog regeringen också att avsätts i syfte att förstärka ambulansflygets kapacitet och tillgänglighet under covid-19-pandemin. Det nuvarande systemet med 10 beredskapsflygplatser inrättades 2012 och staten finansierar jourberedskap vid dessa flygplatser. Jourbered-skap finns inte vid samtliga regionala flygplatser. Sedan det befintliga systemet etablerades har det skett förändringar i omvärlden som påverkat förutsättningarna för beredskapsflygplatserna. Regeringen uppdrog därför åt att göra en översyn av de svenska beredskapsflygplatserna och det nuvarande systemets effektivitet, funktionalitet och ändamålsenlighet. Uppdraget slutredovisades och bereds nu inom .
frs · H7121947 · 2020-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1932 av (SD) Stöd till och fråga 2019/20:1947 av (KD) Akut stöd till har frågat mig vad regeringen avser att göra för att ska bidra i större utsträckning än med de som har aviserats efter explosionen i hamn, för att stärka ekonomi och oberoende gentemot regionala stormakter både . har frågat utrikesministern hur regeringen ytterligare kommer att bistå , , samt verka för att landet kan återta sin suveränitet och bygga upp en hållbar demokratisk stat. Frågan har överlämnats till mig. Dessa frågor har ställts av (M). Vad gäller min och regeringens inställning hänvisar jag därför till det svar på fråga 2019/20:1921 som överlämnades till .
frs · H7121948 · 2020-08-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1948 av (KD) Merkostnadsersättning till assistansanordnare har frågat mig hur jag avser att i enlighet med tidigare löfte säkerställa att även privata anordnare av personlig assistans kommer att omfattas av merkostnadsersättningen för kostnader relaterade till covid-19. hänvisar till regleringen av statsbidraget för merkostnadsersättningen till kommuner och regioner. Det är kommunerna i detta fall som, utifrån anvisningar från , avgör vilka verksamheter inom den egna kommunen som får ersättning. Jag har dock uppmärksammat frågan. Regeringens uppdrag är att tillsammans med statliga myndigheter ta nödvändiga initiativ för att minska smittspridning och skydda riskgrupper. Det gör vi och kommer att fortsätta att göra utifrån de behov som uppkommer.
frs · H7121949 · 2020-08-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1949 av (M) Tillgängligheten till digitala tjänster inom vården har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att säkerställa att tillgängligheten till de digitala tjänsterna ökar för exempelvis synskadade. Digital offentlig service ska vara tillgänglig och ingen ska hindras från att använda digitala tjänster på grund av en funktionsnedsättning. Krav på tillgänglighet för dessa tjänster finns bl.a. i lagen (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service. Lagen omfattar bl.a. statliga och kommunala myndigheter samt offentligt styrda organ, men även privata aktörer inom t.ex. sjukvården. Lagen trädde i kraft och Myndigheten för digital förvaltning är tillsynsmyndighet. Av lagen framgår bl.a. att den som anser att en offentlig aktör inte uppfyller lagens krav får anmäla detta till tillsynsmyndigheten. Myndigheten för digital förvaltning har inom ramen för tillsynsuppdraget bl.a. genomfört flertalet informations-insatser om lagen och de krav som där ställs på berörda aktörer. Utöver Myndigheten för digital förvaltning så har även Myndigheten för delaktighet och () uppdrag som syftar till att öka kunskapen och främja digital delaktighet hos kvinnor och män med funktions-nedsättning. Som exempel kan nämnas att PTS för detta ändamål tilldelas medel för insatser som syftar till ökad tillgänglighet och användbarhet inom it, elektronisk kommunikation och elektroniska tjänster för personer med funktionsnedsättning. Regeringen kommer följa utvecklingen beträffande följsamheten till den nya lagen, bl.a. utifrån tillsynsmyndighetens rapporteringar, för att säkerställa att dess intentioner och krav följs.
frs · H7121950 · 2020-08-28 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1951 Försäljningen av enhet Sjöfart, fråga 2019/20:1950 Tvivelaktiga affärer mellan myndigheter och före detta anställda samt fråga 2019/20:1953 Myndigheters utförsäljning av verksamheter av Boriana (M) Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stävja korruption och liknande olämpligt beteende vid de myndigheter som lyder under . Boriana har också frågat justitie- och migrationsministern om han avser att ta initiativ till översyn av lagstiftningen i syfte att hindra affärer mellan myndigheter, anställda och före detta anställda som leder till misstankar om korruption och slöseri med skattepengar. Boriana har också frågat finansministern om hon avser att, inom sitt ansvarsområde i regeringen, vidta några åtgärder för att skattepengar inte ska användas till att täcka förluster som genererats till följd av myndigheters försäljningar av verksamheter. Dessa två frågor har överlämnats till mig. ska, enligt sin instruktion, öka samhällsnyttan genom att bedriva uppdragsverksamhet gentemot andra myndigheter och genom att bedriva affärsverksamhet inom sitt verksamhetsområde. Affärssegmentet Sjöfart är en tjänst som i huvudsak handlar om att underlätta för oceangående fartyg att med hänsyn till väderförhållandena välja de mest ekonomiska rutterna över haven. Kunderna är till mycket stor del utländska och det finns många konkurrenter. andel av marknaden är liten. Lönsamheten är starkt beroende av valutakurser. För att affärssegmentet Sjöfart fortsatt skulle vara attraktiv på marknaden krävdes omfattande investeringar i modernare IT-plattformar och utvecklad programvara. Mot denna bakgrund bestämde sig för att avveckla verksamheten. gjorde bedömningen att om avvecklingen skulle bli offentlig före en försäljning skulle någon konkurrent snabbt värva kunderna och därigenom urholka kundstocken och förutsättningarna för någon att vilja göra de nödvändiga investeringarna. bedömning är därför att det valda tillvägagångssättet för försäljning var det affärsmässigt bästa sättet och att alla alternativa lösningar eller tillvägagångssätt för försäljning hade riskerat medföra en betydligt dyrare avveckling. mottog ett klagomål mot försäljning av sjöfartsverksamheten. beslutade att inte utreda ärendet vidare. Det är myndighetens ansvar att bedöma affärsmässigheten. följer ärendet och har löpande kontakt med om hur underskottet kan hanteras. Regeringen avser inte att vidta några lagstiftningsåtgärder med anledning av denna försäljning.
frs · H7121951 · 2020-08-28 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1951 Försäljningen av enhet Sjöfart, fråga 2019/20:1950 Tvivelaktiga affärer mellan myndigheter och före detta anställda samt fråga 2019/20:1953 Myndigheters utförsäljning av verksamheter av Boriana (M) Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stävja korruption och liknande olämpligt beteende vid de myndigheter som lyder under . Boriana har också frågat justitie- och migrationsministern om han avser att ta initiativ till översyn av lagstiftningen i syfte att hindra affärer mellan myndigheter, anställda och före detta anställda som leder till misstankar om korruption och slöseri med skattepengar. Boriana har också frågat finansministern om hon avser att, inom sitt ansvarsområde i regeringen, vidta några åtgärder för att skattepengar inte ska användas till att täcka förluster som genererats till följd av myndigheters försäljningar av verksamheter. Dessa två frågor har överlämnats till mig. ska, enligt sin instruktion, öka samhällsnyttan genom att bedriva uppdragsverksamhet gentemot andra myndigheter och genom att bedriva affärsverksamhet inom sitt verksamhetsområde. Affärssegmentet Sjöfart är en tjänst som i huvudsak handlar om att underlätta för oceangående fartyg att med hänsyn till väderförhållandena välja de mest ekonomiska rutterna över haven. Kunderna är till mycket stor del utländska och det finns många konkurrenter. andel av marknaden är liten. Lönsamheten är starkt beroende av valutakurser. För att affärssegmentet Sjöfart fortsatt skulle vara attraktiv på marknaden krävdes omfattande investeringar i modernare IT-plattformar och utvecklad programvara. Mot denna bakgrund bestämde sig för att avveckla verksamheten. gjorde bedömningen att om avvecklingen skulle bli offentlig före en försäljning skulle någon konkurrent snabbt värva kunderna och därigenom urholka kundstocken och förutsättningarna för någon att vilja göra de nödvändiga investeringarna. bedömning är därför att det valda tillvägagångssättet för försäljning var det affärsmässigt bästa sättet och att alla alternativa lösningar eller tillvägagångssätt för försäljning hade riskerat medföra en betydligt dyrare avveckling. mottog ett klagomål mot försäljning av sjöfartsverksamheten. beslutade att inte utreda ärendet vidare. Det är myndighetens ansvar att bedöma affärsmässigheten. följer ärendet och har löpande kontakt med om hur underskottet kan hanteras. Regeringen avser inte att vidta några lagstiftningsåtgärder med anledning av denna försäljning.
frs · H7121952 · 2020-08-28 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1952 av (KD) En gemensam nordisk strategi mot pandemin har frågat statsministern i vilken utsträckning statsministern för en dialog med sina motsvarigheter i de nordiska länderna för att främja möjligheterna till en gemensam nordisk strategi mot pandemin, en strategi där vi inte stänger gränserna sinsemellan. Frågan har överlämnats till mig. har en mycket nära och god relation till övriga nordiska länder. Sedan inreserestriktionerna infördes har ett stort antal nordiska möten och bilaterala samtal genomförts där vi från svensk sida tagit upp de negativa konsekvenserna av restriktionerna, inte minst för våra gränsregioner. När åter införde inreseförbud för bland annat framhöll jag och utrikesministern, även offentligt, att det var ett beslut med oproportionerliga konsekvenser. Jag har kontinuerlig kontakt med mina respektive kollegor i de nordiska länderna. Även andra statsrådskollegor samt statsministern, och därtill även , har varit i kontakt med sina nordiska kollegor. Statsministern deltog bland annat på ett nordiskt statsministermöte , då bl.a. gränsfrågorna diskuterades. I våra kontakter med de nordiska länderna har vi särskilt framhållit de regionala skillnaderna i smittspridningen och vikten av kontinuerlig dialog. Vidare har vi verkat för flexibla lösningar genom regionala eller lokala öppningar av gränserna. Därutöver har vi informerat om de svenska åtgärderna för att bemöta coronapandemin. Jag har också föreslagit för mina samarbetsministerkolleger att vi ska tydliggöra vårt ansvar för hur vi i kan samverka mer effektivt i gränshinderfrågor. Det behövs en dialog innan beslut fattas som påverkar medborgares rörlighet över gränserna. Diskussioner om detta kommer att fortsätta vid nästkommande nordiska samarbetsministermöte . För mig som utrikeshandelsminister och minister med ansvar för nordiska frågor, är detta en mycket angelägen fråga. Den fortsätter att intensivt arbeta för att hitta lösningar vad gäller gränsfrågor och resande inom . Detta inte minst för att se hur vi tillsammans kan begränsa de negativa effekterna som restriktionerna fått i gränsregionerna och hur gränserna steg för steg åter kan öppnas på ett ansvarsfullt sätt. Från sida vill vi öppna upp hela och det fortsätter vi att arbeta för.
frs · H7121953 · 2020-08-28 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1951 Försäljningen av enhet Sjöfart, fråga 2019/20:1950 Tvivelaktiga affärer mellan myndigheter och före detta anställda samt fråga 2019/20:1953 Myndigheters utförsäljning av verksamheter av Boriana (M) Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stävja korruption och liknande olämpligt beteende vid de myndigheter som lyder under . Boriana har också frågat justitie- och migrationsministern om han avser att ta initiativ till översyn av lagstiftningen i syfte att hindra affärer mellan myndigheter, anställda och före detta anställda som leder till misstankar om korruption och slöseri med skattepengar. Boriana har också frågat finansministern om hon avser att, inom sitt ansvarsområde i regeringen, vidta några åtgärder för att skattepengar inte ska användas till att täcka förluster som genererats till följd av myndigheters försäljningar av verksamheter. Dessa två frågor har överlämnats till mig. ska, enligt sin instruktion, öka samhällsnyttan genom att bedriva uppdragsverksamhet gentemot andra myndigheter och genom att bedriva affärsverksamhet inom sitt verksamhetsområde. Affärssegmentet Sjöfart är en tjänst som i huvudsak handlar om att underlätta för oceangående fartyg att med hänsyn till väderförhållandena välja de mest ekonomiska rutterna över haven. Kunderna är till mycket stor del utländska och det finns många konkurrenter. andel av marknaden är liten. Lönsamheten är starkt beroende av valutakurser. För att affärssegmentet Sjöfart fortsatt skulle vara attraktiv på marknaden krävdes omfattande investeringar i modernare IT-plattformar och utvecklad programvara. Mot denna bakgrund bestämde sig för att avveckla verksamheten. gjorde bedömningen att om avvecklingen skulle bli offentlig före en försäljning skulle någon konkurrent snabbt värva kunderna och därigenom urholka kundstocken och förutsättningarna för någon att vilja göra de nödvändiga investeringarna. bedömning är därför att det valda tillvägagångssättet för försäljning var det affärsmässigt bästa sättet och att alla alternativa lösningar eller tillvägagångssätt för försäljning hade riskerat medföra en betydligt dyrare avveckling. mottog ett klagomål mot försäljning av sjöfartsverksamheten. beslutade att inte utreda ärendet vidare. Det är myndighetens ansvar att bedöma affärsmässigheten. följer ärendet och har löpande kontakt med om hur underskottet kan hanteras. Regeringen avser inte att vidta några lagstiftningsåtgärder med anledning av denna försäljning.
frs · H7121954 · 2020-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1954 av (L) Handel med stöldgods på nätet har frågat vilka åtgärder regeringen och jag avser att vidta för att stoppa försäljningen av stöldgods på nätet. Cykelstölder är tyvärr ett vanligt förekommande brott och möjligheterna för rättsväsendet att binda en gärningsman till en cykelstöld är ofta små. Att såväl tillverkare som brukare av cyklar och annan stöldbegärlig egendom vidtar åtgärder för att försvåra stölder är därför viktigt. Som privatpersoner har vi också ett ansvar när vi köper begagnad egendom att undersöka varan och inte köpa en vara som kan misstänkas vara stulen. De stora digitala handelsplatserna har vanligtvis säkerhetslösningar och information på sina webbsidor för att upplysa och hjälpa konsumenterna att göra säkra val och minimera risken att köpa stöldgods eller utsättas för bedrägeri. Det bedrivs också en samverkan mellan och bolagen på regelbunden basis. arbetar även strategiskt mot brottsaktiva personer, som står för en stor del av mängdbrotten, i syfte att dessa personer ska identifieras och lagföras i ett tidigare skede. Regeringens satsning på 10 000 fler polisanställda till 2024 grundar sig i att vi ser ett stort behov av en utökad polisiär verksamhet i landet. Genom att förstärka ökar vi den brottsbekämpande kapaciteten. Det inbegriper att myndigheten också får bättre möjligheter att på olika sätt utveckla arbetet mot stöldbrottslighet, såväl internt som i samverkan med exempelvis handelsplatser och försäkringsbolag. Under förra mandatperioden tog regeringen fram ett nationellt brottsförebyggande program – Tillsammans mot brott – som syftar till att skapa förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela samhället. Målsättningarna är bl.a. att medvetenheten ska öka hos de aktörer som på olika sätt tillverkar, säljer, innehar eller på annat sätt är ansvariga för stöldbegärliga objekt om hur de kan bidra till att minska risken för brott, och att fler åtgärder vidtas för att motverka efterfrågan på stulna varor. Regeringen följer kontinuerligt upp det brottsförebyggande programmet och avser att återrapportera arbetet till . bereds också en promemoria som bland annat innehåller straffrättsliga förslag som tar sikte på systematiska stölder respektive hälerier.
frs · H7121955 · 2020-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1955 av Per Schöldberg (C) Handläggningstider hos Per Schöldberg har frågat mig vad jag gör för att människor i stort behov av sina berättigade bostadstillägg ska få dem inom rimlig tid. Jag välkomnar att Per Schöldberg delar regeringens uppfattning att handläggningstider är alldeles för långa. Situationen är oacceptabel och regeringen för en kontinuerlig dialog med myndigheten om hur handläggningstiderna ska minska. För att komma till rätta med de långa handläggningstiderna fick ett tillskott i budgetpropositionen 2020. Regeringen satte dessutom tydliga mål i regleringsbrev för såväl servicenivån i kundtjänst som handläggningstiderna inom bostadstillägg. Resultatet har också förbättrats något och handläggningstiderna har minskat, om än från en hög nivå. Med detta sagt är dock handläggningstiderna fortfarande för långa och det är därför en fortsatt högt prioriterad fråga och regeringen förväntar sig resultat av de extra medel som tillförts myndigheten. Regeringen följer nära utvecklingen av både servicenivån i kundtjänst och handläggningstiderna inom bostadstillägg.
frs · H7121956 · 2020-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1956 av (V) Högskoleprovet har frågat mig om de med behov av anpassningar, såsom synskadade, kommer att kunna skriva högskoleprovet eller . Universitets- och högskolerådet (UHR) har tillsammans med universitet och högskolor kommit fram till att det inte är möjligt att genomföra högskoleprovet utan att riskera en ökad smittspridning. Att genomföra högskoleprovet under normala förhållanden ställer mycket höga krav på det praktiska arrangemanget så att alla kan genomföra provet på ett likvärdigt sätt och så att det inte går att fuska på provet. Med de ännu högre krav som ställs nu under pandemin har myndigheterna bedömt att provet inte kan genomföras. UHR har därför som ansvarig myndighet beslutat att ställa in provet. Jag är den första att beklaga att UHR har tvingats fatta detta beslut. är det universitet och högskolor som har ansvar för hur verksamheten ska bedrivas för att rekommendationer ska följas så att smittspridningen inte ökar. Beslutet att ställa in högskoleprovet gäller även det anpassade provet för gravt synskadade. Det är inte en fråga för regeringen, utan för UHR, att avgöra om detta prov kan genomföras . Jag bevakar frågan, och självklart är det viktigt att personer med funktionsnedsättningar får möjlighet som andra deltagare att delta i provet.
frs · H7121957 · 2020-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1957 av (V) Skattebefrielse för miljöbränslen har frågat mig vad jag gör för att ska få ett positivt besked om skattebefrielsen för etanol och biodiesel samt att vi ska få besked för längre än endast . Det nuvarande statsstödsgodkännandet för skattebefrielse till höginblandade flytande biodrivmedel gäller till och med utgången av 2020. Enligt EU:s riktlinjer om statligt stöd får stöd inte ges till livsmedelsbaserade biodrivmedel efter 2020. har varit negativt inställd till fortsatt skattebefrielse trots att försökt att få till en förändring i EU:s synsätt på livsmedelsbaserade biodrivmedel. Kommissionens inställning har varit att ett stöd till livsmedelsbaserade biodrivmedel endast delvis bidrar till de gemensamma miljömålen och därför inte kan anses vara förenligt med den inre marknaden . Kommissionen har därför varit tydlig med att eventuella förlängda godkännande endast kan ges för . Regeringen lämnade, efter omfattande underhandsdiskussioner med kommissionen, in en ansökan om förlängning av statsstödsgodkännandet till kommissionen. Regeringen har goda förhoppningar om besked . Regeringen kommer att fortsätta sitt påverkansarbete inom EU för att höginblandade biodrivmedel, även efter 2021, ska kunna gynnas framför fossila drivmedel. Detta sker bl.a. inom ramen för den översyn som kommissionen inlett av de energi- och miljöstödsriktlinjer som innehåller bestämmelser om stöd till biodrivmedel. Regeringen avser fortsatt verka för att energiskattedirektivet och andra relevanta delar av ska möjliggöra kostnadseffektiv styrning mot minskade utsläpp av växthusgaser.
frs · H7121959 · 2020-08-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1959 av Kopparklint (M) Riktlinjer för framtida krisscenarier Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar arbeta för att upplysa Kommuner och Regioner om vilka olika krisscenarier kopplade till allvarliga smittor och sjukdomar, såsom covid-19, som kan uppstå . Myndigheten för samhällsskydd och krisberedskap (MSB) och länsstyrelserna ger stöd för krisberedskapsarbete till kommuner och regioner. Det pågår också ett samarbete mellan MSB, Kommuner och Regioner (SKR) och berörda myndigheter för att ta fram en handbok i krisberedskap som spänner över hela kommunens verksamhet. Enligt lagen (2006:544) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap ska kommuner och regioner analysera vilka extraordinära händelser i fredstid som kan inträffa i kommunen respektive regionen och hur dessa händelser kan påverka den egna verksamheten. Resultatet av arbetet ska värderas och sammanställas i en risk- och sårbarhetsanalys. Kommuner och regioner ska vidare, med beaktande av risk- och sårbarhetsanalysen, för varje ny mandatperiod fastställa en plan för hur de ska hantera extraordinära händelser. MSB och SKR har en överenskommelse för som reglerar ersättning och uppgifter utifrån ovan nämnda lag och därtill kopplat stöd för kommunernas arbete med krisberedskap. I överenskommelsen framgår att MSB bl.a. ska, med utgångspunkt i nationella riskanalyser, utveckla stödmaterial så att information om de risker som MSB har analyserat kan användas i kommunernas arbete med risk- och sårbarhetsanalys. Regeringen tillsatte en utredning om att göra en översyn av hälso- och sjukvårdens beredskap inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap. I uppdraget ingår bl.a. att analysera behoven av insatser för att stärka beredskapen mot smittsamma sjukdomar och andra hälsohot. Utredningen lämnade ett delbetänkande som bl.a. innehåller förslag på en sammanhållen funktion för samhällets försörjningsberedskap. Betänkandet är under beredning. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredningen. Redovisningen av de delar av uppdraget som gäller försörjningen av läkemedel och hälso- och sjukvårdsmaterial tidigareläggs därmed så att utredningen ska lämna sina förslag . Ett slutbetänkande med övriga delar av uppdraget ska lämnas .