ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712791 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:791 av (M) Höjda kursavgifter för ordningsvakter har frågat mig vad min analys är av avgiftshöjningens konsekvenser på möjligheten att utbilda fler ordningsvakter och vilka åtgärder som jag avser att vidta för att säkerställa att inte regeringens myndighet höjer avgifterna så kraftfullt. Ordningsvakter spelar en viktig roll för att skapa ordning och trygghet på allmän plats. Enligt ordningsvaktsförordningen får utbildning av ordningsvakter bedrivas av eller, om det finns särskilda skäl, av någon som har fått tillstånd av . För den utbildning som genomförs av får myndigheten ta ut en avgift. Det är som bestämmer nivån på avgiften och myndigheten disponerar avgiftsintäkterna. Om något annat inte har föreskrivits ska avgiftsintäkterna enligt avgiftsförordningen täcka samtliga kostnader som har för att genomföra utbildningen. Jag har förstått att den avgift som tagits ut under har varit för låg och att myndigheten därför har tvingats höja avgifterna väsentligt för både grundutbildningen och vidareutbildningen. Det är olyckligt att avgifterna höjs så mycket i ett slag. Det hade varit att föredra om hade omprövat avgifterna kontinuerligt och vid behov höjt dem stegvis. Inom ramen för den löpande dialogen med har myndigheten informerat om avgiftshöjningen och det har efterfrågats vilken konsekvensbedömning myndigheten gjort. Jag vill dock betona att det är som fastställer avgiftsnivån och ansvarar för att dess beslut är väl underbyggda.
frs · H712794 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:794 av (M) Skyddsjakt på varg har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att Viltskadecenters kriterier ska uppdateras eller för att ska gå vidare med den rapport som överlämnades . Viltskadecenter utarbetade ett förslag till kriterier för skyddsjakt efter rovdjur 2006. Regeringen gav i uppdrag att se över kriterier för skyddsjakt 2015. anförde i redovisningen av uppdraget att det inte bedömdes vara nödvändigt att ändra vare sig regler eller vägledning. Regeringen bedömde att de riktlinjer kring undantag från bestämmelserna om jakt efter rovdjur som fördes fram i uppdraget ryms inom befintliga undantagsmöjligheter. Det är alltid beslutande myndighet som bedömer från fall till fall om de aktuella omständigheterna kan ligga till grund för beslut om skyddsjakt enligt gällande bestämmelser. Vid bedömningen kan de ta stöd av vägledning. Jag ser inte några behov av en förändring.
fr · H7111000 · 2020-02-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1000 Ersättningsmodell för digitala brevlådor av (KD) till Statsrådet (S) För är det viktigt att ligger i framkant när det gäller att tillvarata och utveckla digitaliseringens möjligheter. Genom att nyttja nya digitala lösningar kan vi minska klimatavtrycket och förbättra servicen inom offentlig förvaltning till medborgarna. Den digitala brevlådan är en sådan viktig innovation. Digital post är ett miljövänligt och säkert alternativ som underlättar för kommunikationen mellan myndigheter och medborgare. välkomnade därför den statliga utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster (SOU 2017:114). I slutbetänkandet Reboot – omstart för den digitala förvaltningen, föreslogs en ny lag om infrastruktur för digital post, vilken bland annat omfattar en ersättningsmodell för de digitala brevlådeoperatörerna. Frågan har legat på regeringens bord sedan utredningens slutbetänkande . har fått kännedom om att det just nu pågår en intern utredning inom för att komplettera slutbetänkandet och att denna pm väntas skickas på extern remiss . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad är status för regeringens interna pm om ersättningsmodell för digitala brevlådeoperatörer, och när beräknas den att skickas på remiss?
fr · H7111001 · 2020-02-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1001 Delmål för antalet poliser av (M) till Statsrådet (S) är inne i en expansiv fas. Målsättningen är att myndigheten ska växa med 10 000 fler anställda . Polisen har i sin redovisning av regeringsuppdraget om hur polisverksamheten ska utvecklas och stärkas satt upp en rekryteringsprognos för perioden –2024. Enligt denna prognos skulle det vid utgången av 2019 finnas 20 500 poliser i , men när 2019 avslutades fanns endast 20 423 poliser. Det i sig är en marginell avvikelse från målet, men mot bakgrund av den senaste tidens tveksamheter kring huruvida målet om 10 000 fler polisanställda kan komma att nås är varje avvikelse i negativ bemärkelse både allvarlig och oroväckande. Jag vill därför fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på att det faktiska antalet poliser understiger rekryteringsprognosen , och vad är statsrådets mål gällande antalet poliser vid utgången av de kommande tre åren?
fr · H7111002 · 2020-02-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:1002 Tribunal för IS-krigare i syriska av (SD) till Utrikesminister (S) De lokala myndigheterna i syriska har beslutat att upprätta en tribunal för att genomföra rättegångar mot personer som stridit för eller varit delaktiga i Islamiska staten. Enligt uppgift stöder ansatsen, vilket vi välkomnar. Svensk terrorlagstiftning är kroniskt eftersatt och inte anpassad efter den verklighet befinner sig . Ett antal personer som begått gärningar som är straffbelagda enligt lokal lagstiftning befinner sig sannolikt i , både personer med svenskt och personer med utländskt medborgarskap. Jag vill därför fråga utrikesminister : Hur ställer sig regeringen till utlämnande till tribunalen från av personer med eller utan svenskt medborgarskap, har det kommit en förfrågan om att utlämna personer från , och hur kommer regeringen att ställa sig om en sådan förfrågan kommer?
fr · H7111003 · 2020-02-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:1003 Ojämlikhet och väntetider i hjärt-kärlsjukvården av (M) till Socialminister (S) Svensk hjärt-kärlsjukvård står sig mycket väl gällande medicinsk kvalitet vid en internationell jämförelse. Detta visar återigen kvalitetsregistret Swedehearts årsrapport . Swedeheart är det kvalitetsregister som startade genom en sammanslagning av fyra befintliga kvalitetsregister. Det är ett världsledande kvalitetsregister, som bland annat möjliggör god och kostnadseffektiv forskning baserad på verkliga patienter. Tyvärr visar Swedehearts årsrapport att skillnaden mellan det sjukhus som lyckas uppnå högst kvalitet jämfört med det som har lägst kvalitet är hela fyra gånger. Det är helt oacceptabelt. når högst sammanlagd kvalitet, 10 poäng på den elvagradiga kvalitetsskalan. Sämst är på plats 71 med 2,5 kvalitetspoäng. Däremellan återfinns exempelvis fyra sjukhus i bland de elva bästa sjukhusen. Det är viktigt att se alla framsteg som svensk hjärt-kärlsjukvård har uppnått . Kvaliteten har ökat, dödligheten i hjärtinfarkt har halverats, färre patienter återinsjuknar och fler lever med högre livskvalitet. Det är mycket bra resultat. Men det räcker inte om ska leva upp till hälso- och sjukvårdslagens portal om jämlik vård efter behov för alla patienter. Väntetiderna för att till exempel byta hjärtklaff med hjälp av kateteringrepp ökar stadigt. Ungefär hälften av patienterna får vänta från beslut om vård till ingrepp. Vårdgarantins gräns är egentligen . Den dubbla väntetiden anses vara den absolut längsta acceptabla väntetiden, detta beroende på att förkalkad aortaklaff är ett allvarligt hälsotillstånd. Att då hälften av patienterna får vänta i vårdkön än vad som är godtagbart enligt medicinsk bedömning är självfallet helt orimligt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka nya konkreta nationella åtgärder avser ministern att vidta för att de omfattande regionala skillnaderna i kvalitet och väntetider inom hjärt-kärlsjukvården ska minska?
fr · H7111004 · 2020-02-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:1004 Befogenhet för att beslagta stöldgods av (KD) till Statsrådet (S) meddelande inrikesminister att ska få möjlighet att stoppa stöldgods på väg ut ur landet. Det är sannerligen . Ministern meddelande emellertid inte när kommer att få sina ökade befogenheter. Därför vill jag fråga statsrådet : När kommer att få en proposition med förslag om att ge befogenhet att beslagta stöldgods?
fr · H7111005 · 2020-02-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:1005 Nedmontering av kraftledning som inte längre används av (C) till Statsrådet (S) stängdes reaktor 2 vid utanför . Från dessa reaktorer går flera stora kraftledningar som fram till stängningen använts för att transportera den producerade elen från kärnkraftverken. Dessa kraftledningar är stora och tar på sina håll mycket mark i anspråk. Det gäller inte minst jordbruksmark som åter skulle kunna bli odlingsbar. Ledningarna går även igenom skogslandskap, och skulle de nedmonteras skulle en skogsproduktion kunna återupptas, vilket skulle bidra till att tillgodose vårt behov av en växande bioekonomi med ökad kolinbindning i den brukade skogen samt i förlängningen en ökad råvaruförsörjning. När nu reaktor 2 har stängts bör därför så mycket som möjligt av kraftledningarna tas ned för att möjliggöra ett ökat lant- och skogsbruk på den nu ianspråktagna marken. Min fråga till statsrådet blir därför: Kommer statsrådet att driva på för att dessa ledningar skyndsamt ska tas ned så att marken åter kan användas för ett ökat jord- och skogsbruk?
fr · H7111006 · 2020-02-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:1006 Regeringens arbete med regelförenkling och regelförbättring av (M) till Näringsminister (S) genomförde näringsminister ett antal möten med svenska företagare för att diskutera företagsklimat och regelkrångel. Syftet med mötena var att lyssna in och diskutera utmaningar och möjligheter för småföretagare från olika delar av landet. Efter de genomförda besöken gav regeringen i uppdrag att sammanställa, analysera och konkretisera de förenklingsförslag som företag och organisationer lämnade i samband med näringsministerns möten med företagare . Uppdraget ska redovisas till regeringen . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Hur avser ministern att gå vidare med förenklingsförslag för företagare?
fr · H7111007 · 2020-02-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:1007 Genomförande av EU-lagstiftning på företagarområdet av (M) till Näringsminister (S) Hur EU-regler implementeras får direkta följder på konkurrenskraft gentemot våra europeiska grannar. anser att miniminivåer alltid bör vara utgångspunkten vid implementering av EU-direktiv. Den bilden delas av , som fattade beslut om att regeringen ska arbeta för att EU-direktiv ska genomföras i svensk rätt på ett sätt som inte försämrar företagens konkurrenskraft. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om detta. S, V och MP röstade nej till förslaget. EU-direktiv innehåller mål som medlemsländerna ska uppnå, medan länderna själva bestämmer hur direktivens krav ska genomföras i den nationella lagstiftningen. Enligt näringsutskottet kan det ibland finnas skäl att anta regler i som går längre än vad ett EU-direktiv kräver, till exempel för att skydda miljön eller folkhälsan. Men genomförandet av direktiv leder ibland till mer omfattande regler för företagen än vad som är nödvändigt. har varit drivande för att ovannämnda förslag ska bli verklighet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Hur avser ministern att säkerställa att beslut om implementering av EU-direktiv genomförs på ett ändamålsenligt sätt?
fr · H7111008 · 2020-02-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:1008 EU:s direktiv om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i jordbruks- och livsmedelskedjan av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har tillsatt en utredning om stärkt ställning för små och medelstora företag i livsmedelskedjan. Utredningens förslag är presenterade och remitterade. EU-direktivet som ligger till grund för utredningen handlar om att förbjuda vissa avtalsvillkor mellan företag i livsmedelskedjan. Syftet är att stärka de mindre producenternas förhandlingsstyrka. Den svenska utredningen föreslår en implementering av direktivet som innebär att den svenska lagstiftningen – tvärtemot direktivets grundsyfte – ska skydda multinationella livsmedelsföretag mot småbutiker när butikerna köper in varor. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att säkerställa att implementeringen av EU-direktivet inte medför orimliga administrativa krav på lanthandels- och kvartersbutiker?
fr · H7111009 · 2020-02-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:1009 Färdigställandet av elledningen Nordbalt av (M) till Statsrådet (S) () har velat bygga en elledning på sträckan Ekhyddan––Hemsjö. SVK anser att nätbygget i är nödvändigt för att klara en driftssäker elförsörjning i samt att ledningarna också är en förutsättning för att genom sjökabelförbindelsen Nordbalt binda ihop med den europeiska elmarknaden och därmed säkerställa import från och export till utlandet. Planering och projektering av nätinvesteringen har skett . Ansökan lämnades in till () 2015. EI har avslagit SVK:s ansökan att få bygga elledningen. Kärnan handlar om ellagens och krav. har överklagat beslut. SVK anser också att färdigställandet av Ekhyddan––Hemsjö är en förutsättning för att Nordbalt, som syftar till att sammanlänka den baltiska elmarknaden med och , ska kunna byggas. varnar SVK att förseningen ledningen riskerar att få stora säkerhetspolitiska konsekvenser, då den försvårar möjligheterna för de baltiska staterna att bli oberoende av och det ryska elnätet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att färdigställa elledningen på sträckan Ekhyddan––Hemsjö i syfte att säkerställa de baltiska ländernas oberoende från det ryska elnätet?
fr · H7111010 · 2020-02-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:1010 Trafikförordningen och utbildning av utryckningsförare av (V) till Infrastrukturminister (S) får en utryckningsförare, till exempel polisaspirant, ambulansförare eller räddningspersonal, under utbildning aldrig träna svåra och komplicerade situationer i stadsmiljö och/eller blåljuskörning, då undantag från trafikregler i trafikförordningen endast gäller under tjänsteutövning i trängande fall, vilket aldrig kan gälla en person under utbildning. Under utbildning får en utryckningsförare öva på sträckor med en hastighetsbegränsning , men detta är inte tillräckligt och innebär att de mest komplicerade situationerna, som ofta är i stadsmiljö, inte övas. Detta kan i värsta fall leda till olyckor med utryckningsfordon, dels för att förarna aldrig varit i den utsatta situationen tidigare och övat under kontrollerade former med handledare, dels för att de därmed heller inte vet hur de reagerar och hur de ska hantera eventuella reaktioner. Det innebär också att handledarna inte fullt ut kan bedöma sina elevers förmåga i olika situationer. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder i syfte att ändra trafikförordningen för att möjliggöra att utryckningsförare under utbildningen får möjlighet att träna i stadsmiljöer samt med blåljuskörning?
fr · H7111011 · 2020-02-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:1011 Akuta sjukvårdsproblem av (V) till Socialminister (S) De rapporter som kommer från Region vittnar om svåra strukturella problem inom vården där. Akutsjukhusen klarar inte att bemannas en vanlig helg. 30 timmars väntetid på akuten på förekommer. Vårdplatsbristen är uppenbar och beror på ett kraftigt underskott av personal. Hur ska Region kunna klara ett eventuellt utbrott av coronavirus? Mot denna bakgrund vill jag fråga socialminister : Hur tänker ministern bidra till att står starkt inför en större pandemi?
fr · H7111012 · 2020-02-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:1012 Skydd av barn och skolpersonal mot islamofobi av (S) till Utbildningsminister (S) I flera kommuner vill olika politiker berätta för väljarna att man ogillar muslimer eftersom man tror att detta ska ge fler röster. Inte minst moderater och kristdemokrater tävlar med i detta. En av våra främsta experter på islam, teologiprofessorn , har uppmärksammat företeelsen, och jag vill lyfta upp hans exempel från skolan. Han skriver i sin debattartikel ungefär följande: beslutade skolstyrelsen i om ett förbud för elever mot att fasta under den muslimska fastemånaden . Om någon elev befanns ”smygfasta” skulle vederbörande skickas hem och frånvaron noteras som skolk. SD och M i kommun genomdrev ett ”halalmatsförbud” i skolorna. Alltså ett uttryckligt förbud mot att inköpa och servera kött från djur som slaktats enligt muslimsk sed. I , , fick företaget al-Azhar avslag på sin begäran att få öppna förskola. Motiveringen: Man skulle ha bordsbön där. styrs formellt av Liberalerna i samverkan med M och KD. I realiteten har styret ända sedan sin tillkomst 2006 vilat på ett tyst men fast stöd från SD. På initiativ av SD i beslöt SD, M, KD och Alternativet att införa förbud för kommunalanställda mot att be på arbetstid. En kommunalanställd angav sig genast själv för brott mot förbudet. Hon var och brukade be, även under arbetets gång, och det tänkte hon fortsätta med. inledde sin granskning, och saken anmäldes även till JO. var det kommun som införde ett ”slöjförbud” för skolan, återigen efter en motion från SD. klargjordes att detta strider såväl mot diskrimineringslagen som religionsfrihetslagen. Något som givetvis politikerna i kommunen vet, vilket igen visar att syftet är att ”mobba muslimer”, sända signaler att de är ovälkomna. Detta om Hjärpes artikel. Jag tycker att det är oerhört allvarligt att kommunalpolitiker sprider islamofobi inom barnomsorg och skola genom förslag och beslut som har sin udd riktad mot muslimer. Dessa kommunala beslut försätter inte bara föräldrar i förtvivlan utan också skolans personal i en svår sits. De blir plötsligt personligt ansvariga för om regeringsformen eller kommunala beslut är det som ska tillämpas. de inte kommunledningen kan de själva bli bestraffade och undrar säkert också vad deras motspänstiga beteende kan betyda för löneutveckling och framtida karriär inom kommunen. Jag vill med anledning av ovanstående fråga utbildningsminister : Genom vilka åtgärder avser ministern att skydda barn och personal inom skola och barnomsorg mot frihets- och demokratiinskränkande kommunala beslut?
fr · H7111013 · 2020-02-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:1013 Proposition rörande danstillstånd av (M) till Statsrådet (S) Krav på danstillstånd finns i ordningslagen . Anledning var den ökande samhällsdebatten kring den ökande förekomsten av danstillställningar och ”omoralisk” musik (framför allt jazz), alkoholkonsumtion och okontrollerade möten mellan unga män och kvinnor. Det benämndes ”dansbaneeländet”. lades ett stort antal motioner fram i om att danstillståndet bör avskaffas, och biföll en majoritet av partier att detta ska avskaffas. Tillkännagivandet avser att kravet på tillstånd för att få anordna offentliga danstillställningar ska tas bort. fick en utredare i uppdrag att utreda frågan om kravet på tillstånd för att anordna offentlig danstillställning. Uppdraget redovisades (Ds 2018:20). I regeringens skrivelse 2018/19:75 framgår att ”punkten är inte slutbehandlad”. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : När kommer statsrådet att presentera en proposition innehållande förslag som är i enlighet med tillkännagivandet?
fr · H7111014 · 2020-02-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1014 En ny svensk Arktisstrategi av (V) till Utrikesminister (S) Regeringen har aviserat att en förnyad svensk Arktisstrategi ska presenteras . Eftersom mycket har hänt , då den förra antogs, är det välkommet med uppdaterade skrivningar på en rad områden. Strategin skulle antas men har dröjt. är hoten mot allvarligare än . På få andra ställen på jordklotet har klimatförändringarna varit så omfattande och fått så dramatiska konsekvenser för både växtliv, djur och människor. I klimatförändringarnas spår uppstår nya utmaningar. När isen smälter möjliggörs utvinning av de naturresurser som finns i , och nya transportleder öppnas upp genom nordost- och nordvästpassagerna. Det innebär både nya hot mot miljön och att risken för säkerhetspolitiska spänningar i regionen ökar. Delar av ligger i , och är att betrakta som vårt lands absoluta närområde. Klimatförändringar, miljöhot och säkerhetspolitiska konflikter i kommer därför att ha direkt påverkan på vårt land. Att allt fler länder blickar mot måste däremot inte betyda en ökad risk för konflikter. Det finns goda exempel i regionen på hur säkerhetspolitiska spänningar kan omsättas i ömsesidigt samarbete. Den naturliga lösningen borde vara nedrustning, ökat samarbete och utbyte. menar att det är av yttersta vikt att vidhålla ett nära samarbete mellan samtliga länder som inkluderas i närområde. Frågan om framtid är synnerligen angelägen. Det vore därför lämpligt att strategin blir en skrivelse till . Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Kommer regeringens Arktisstrategi att bli en skrivelse till , och om inte, varför?
fr · H7111015 · 2020-02-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1015 Upphävande av investeringsavtal av (V) till Statsrådet (S) Efter en dom i ska alla så kallade investeringsavtal mellan EU-länder upphävas. har med anledning av domslutet inlett en process där man uppmanar EU-länderna att häva de investerarskyddsklausuler som finns mellan EU-länderna. tolkar domslutet som att även den investerarskyddsklausul som finns inom ramen för det internationella energifördraget (International Energy Charter) är otidsenlig och ska upphävas mellan EU-länder. Detta är ett mycket välkommet agerande, enligt mening. I ett svar till EU-parlamentariker (fråga E-003998/2018) säger att kravet på att upphäva investerarskydd även kan appliceras på den pågående tvisten där svenska stämt den tyska staten. Som jag tolkar det anser alltså kommissionen att kan stämma den tyska staten med Internationella energifördragets investerarskyddsklausul som grund. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har kontaktat den angående stämning av den tyska staten med Internationella energifördragets investerarskyddsklausul som grund och med anledning av dom, och vad har i så fall den svarat på detta?
fr · H7111016 · 2020-02-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1016 Konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostadsrätter av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har det rapporterats att uppmanar regeringen till ändring av bostadsrättslagen med anledning av behovet av att stärka konsumentskyddet vid köp av nyproducerade bostadsrätter. Dessa köpares ställning är svag jämfört med skyddet för konsumenter på andra marknader. Konsumenters köp av nyproducerade bostadsrätter regleras i bostadsrättslagen, till skillnad från köp av de flesta andra varor och tjänster, som i de flesta fall omfattas av särskild konsumentlagstiftning. Den svaga ställningen gäller att det är svårt att kräva avhjälpande av fel, att det är svårt att hävda sin rätt vid förseningar och att inte tillräcklig information ges om risker eller om övergripande konsumentskydd. Det är av stor vikt att alla konsumenter har ett lagstadgat fullgott konsumentskydd. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser ministern och regeringen att förstärka konsumenträtten för bostadsrättsköpare?