ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711946 · 2020-02-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:946 Stöd till punktskriftsläsande elever av (L) till Utbildningsminister (S) Det har kommit till Liberalernas kännedom att Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) aviserar och planerar att försämra sitt stöd inom området punktskrift. Enligt uppgift har de så sent som tillfälligt backat från sitt uttalande. Det gäller myndighetens uppskattade utbud av kurser för föräldrar som har punktskriftsläsande barn i skolan och det gäller även vissa kurser som direkt vänder sig till elever, där SPSM helt vill avveckla sina insatser. Vi kan inte bedöma konsekvenserna, men det är uppenbart att stödet till dessa elever och deras föräldrar måste kunna erbjudas likvärdigt i hela landet. SPSM som myndighet har en närvaro och en kompetens i dessa frågor som är viktig att bevara och utveckla, inte minst när det gäller stöd till de lärare som undervisar dessa elever i sina klassrum. Vi har heller inte uppfattat varför SPSM aviserar och genomför den här förändringen inom myndigheten trots att behovet av insatser finns. Däremot skriver SPSM följande i ett pressmeddelande: ”Eftersom det inte ingår i myndighetens uppdrag att ge kurser för barn och elever med synnedsättning så ser vi det som angeläget att föra samtal med syncentraler, intresseorganisationer och för att lösa frågan vem det är som ska erbjuda träffar för barn och elever .” Ytterst ansvarig för verksamheten är regeringen. Min fråga till utbildningsminister blir: Vilka initiativ avser ministern att vidta för att säkerställa att stödverksamheten inom punktskrift inte försämras?
fr · H711947 · 2020-02-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:947 Beredskapsöversyn för regionala flygplatser av (M) till Försvarsminister (S) De regionala flygplatserna runt om har en avgörande betydelse ur beredskapssynpunkt. Dessvärre dras de regionala flygplatserna med en svår ekonomi, då det statliga driftsstödet ligger på samma nivå som . Minskade flyglinjer till internationella destinationer, flygskatt och även den onyanserade flygskammen har orsakat ett minskat flygande från de regionala flygplatserna. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har uttalat sig i att är sårbart om till exempel inte brandflyget har de regionala flygplatsernas entimmesberedskap att förlita sig på. års alla bränder och inte minst års brand i visade det sig hur de regionala flygplatserna hade en avgörande betydelse för att kunna släcka bränderna. Då regeringen inte har presenterat en regional flygplatsöversyn eller en åtgärdslista för hur de regionala flygplatserna ska kunna räddas vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att låta Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ta fram en beredskapsöversyn, strategi eller åtgärdslista för de regionala flygplatserna ur sitt perspektiv?
fr · H711948 · 2020-02-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:948 Regeringens aviserade utredning om tillståndsprocesser för nya gruvor av (M) till Näringsminister (S) Den svenska gruvnäringen är en viktig del av vår basindustri. Branschen står för stora exportintäkter och sysselsätter många människor i . Med omfattande naturresurser, framstående forskning, ledande företag och kompetenta medarbetare har vi fantastiska förutsättningar att vara en framstående gruvnation. Den chansen håller däremot på att gå förbi. Svensk gruv- och mineralpolitik har stora brister. Ett tydligt exempel är de absurda tiderna för att få ett tillstånd. Kallak har väntat på att få tillstånd för sin verksamhet. Frågan har legat på regeringens bord . Gruvområdet Laver är ytterligare ett projekt som fått vänta orimligt länge på beslut. Gruv- och mineralbranschen har kritiserat näringsminister för att inte ta tag i det omfattande regelkrångel som råder i gruvnäringen. Gruvbolag har kallat till krismöten, och hotade ett bolag att stämma staten med anledning av de långa handläggningstiderna. meddelade näringsminister att regeringen ska tillsätta en utredning för att se över regelverket och göra tillståndsprocesserna för nya gruvor mer förutsägbara. Regeringen har ännu inte tillsatt utredningen. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : När avser ministern att tillsätta en utredning för att se över lagstiftningen gällande tillståndsprocesser för nya gruvor?
fr · H711949 · 2020-02-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:949 Jämställdheten inom trafiksäkerheten av (V) till Infrastrukturminister (S) Enligt uppgifter från M finns allvarliga brister när det gäller jämställdheten inom trafiksäkerheten i bilar. skadestatistik visar att det för kvinnor är generellt större risk att en skada ska leda till invaliditet. Whiplashskydd ger olika skyddseffekt för kvinnor och män, och för kvinnor är det högre risk att en skada ska leda till invaliditet. En amerikansk undersökning har visat att det för kvinnor med säkerhetsbälte var högre risk för allvarlig skada i en frontalkollision än för män med säkerhetsbälte. I undersökningen togs hänsyn till hur allvarlig kollisionen var, ålder, kroppsstorlek och bilens årsmodell. gör man krocktester för att förbättra säkerheten i bilar. De krockdockor som nyttjas i dessa tester baseras dock på en genomsnittlig man. M har länge krävt att även kvinnliga krocktestdockor ska ingå i de tester som görs. Enligt organisationen finns inga krav på att testerna även ska inkludera krockdockor som motsvarar en genomsnittlig kvinna. anser att rådande ordning är oacceptabel. Med anledning av ovannämnda vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att verka för att åtgärder vidtas så att krocktester även inkluderar krockdockor som motsvarar en genomsnittlig kvinna?
fr · H711950 · 2020-02-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:950 och gröna obligationer av (V) till Näringsminister (S) Behovet av gröna investeringar är stort för att möjliggöra ett ekologiskt hållbart och fossiloberoende samhälle. På kapitalmarknaden ökar intresset för gröna investeringar, och i stor omfattning rör det sig om så kallade gröna obligationer. Även statliga företag emitterar i stor utsträckning gröna obligationer. har obligationsprogram uppmärksammats i medierna. ger ut en grön obligation som verifieras av fristående part med kravet att skogsbruket är certifierat. har certifierat skogsbruk, men det förhindrar inte bolaget att fortsatt bedriva ett skogsbruk med större fokus på produktion än på miljöhänsyn. Att har gröna obligationer innebär inte att dess verksamhet blir mer hållbar, utan den blir i princip en del av den allmänna finansieringen. Till exempel har gått till naturvård. Risken är således att det i stället driver på bolagets trend att slutavverka i sådan omfattning att man har en mycket låg andel gammal skog. anser att ett rimligt krav på de statliga gröna obligationerna borde vara att de finansiellt stärker åtgärder för en hållbar grön omställning och för att vi ska nå våra nationellt uppställda klimat- och miljömål. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att försäkra sig om att genomförda emissioner av gröna obligationer bidrar till att dess verksamhet i ökad utsträckning bidrar till att vi når våra nationella miljömål?
fr · H711951 · 2020-02-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:951 Svenska fjällkors framtid av (C) till Statsrådet (S) Den nya djurskyddslagen (prop. 2017/18:147) konstaterar att det finns stora fördelar med att hålla djur i lösgående system, främst utifrån djurens möjligheter till naturligt beteende. Därför gav regeringen i uppdrag att utreda konsekvenser av att införa ett krav på att hålla djur lösgående samt behovet av övergångsbestämmelser och undantag från kravet. Föreningen har i samband med detta avlämnat synpunkter på nuvarande regelverk och ställt frågor till departementet kring lösdrift för fjällkor. Dessa frågor och synpunkter har inte kommenterats eller besvarats. Fjällkor är inte några kor som levererar stora mängder mjölk; finns bara 16 besättningar i hela landet som ingår i kokontrollen. Det innebär att de levererar mjölk. Antalet icke mjölklevererande besättningar är 43. Djurhållarna är komna, åtminstone det övervägande flertalet, och avser inte att skaffa några större besättningar. Totalt finns ca 1 020 hondjur, och de flesta finns på fäbodar för att hålla marker öppna och för att bevara kulturella och biologiska värde. Föreningen är berättigat orolig, då det inte är rimligt för alla djurhållare att bygga nytt, det vill säga för att kunna ha fjällkorna i lösdrift. Kostnaderna för det skulle överstiga inkomsterna, som om de finns är orimligt låga. Det skulle helt enkelt inte gå att hämta in. Dels för att djurhållaren är äldre, dels för att besättningen utgörs av ett fåtal djur. Dessutom tjänar man inga pengar på att hålla ängar och marker öppna. Även konstaterar i en rapport att det bör finnas generella undantag från kravet på lösgående djur för sådan djurhållning som är värdefull ur kultur- eller husdjursgenetiskt perspektiv. Sådan djurhållning riskerar annars att försvinna. Det gäller exempelvis hållning av svenska lantraser i bevarandesyfte och djurhållning i traditionellt fäbodbruk. Med hänvisning till ovanstående finns det all anledning att bevara dessa fjällkor, den svenska fjällrasen, och då måste det finnas tydliga regler för hur det är tänkt med lösdrift. Det kan inte gälla ett lågt antal kor, och det måste vara tillräckligt i övergångsregler för dem som inte har planer på att fortsätta med driften. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka regler kommer fortsättningsvis att gälla för bevarandet av den svenska fjällrasen både som producent av mjölk och som bevarare av de kulturella och biologiska värden dessa kor betingar?
fr · H711952 · 2020-02-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:952 Statens kvarvarande innehav i SAS av (SD) till Näringsminister (S) sålde hela sin kvarvarande andel i SAS. I samband med detta uttalade den dåvarande socialdemokratiska näringsministern att den svenska staten inte ska ha ett långsiktigt aktieinnehav i bolaget. har ingenting hänt och statens ägarandel är lika stor nu som då. Vidare är det nu bemyndigande regeringen att minska ägandet i SAS. Trots detta äger staten fortfarande nära en sjättedel av bolaget. Frågan man dock kan ställa sig är när denna lämpliga säljtidpunkt infinner sig. Vid försäljning av statliga innehav ska skattebetalarnas bästa vara vägledande, och det är naturligtvis önskvärt att sälja till ett så bra pris som möjligt. Men staten ska inte äga flygbolag och det är hög tid att se en bortre tidshorisont för statens ägande i SAS. Min fråga till näringsminister är mot bakgrund av detta: Avser ministern att vidta några åtgärder för att skynda på processen med försäljning av SAS, och har ministern någon uppfattning om ungefär när en försäljning kan ske?
fr · H711953 · 2020-02-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:953 Minskad nattågstrafik av (V) till Infrastrukturminister (S) Persontrafiken med tåg har ökat kraftigt. har intresset för ett mer hållbart resande i förhållande till bil och flyg ytterligare stärkt efterfrågan på en fungerande och tillgänglig tågtrafik som även inkluderar nattågstrafik. Förutsättningarna borde därmed vara goda för att i ökad utsträckning ge människor tillgång till klimatsmart resande med tåg i stället för med bil och flyg. Det förutsätter dock enligt uppfattning att regeringen, förutom att kraftigt öka investeringar i nya spår och ge SJ ett tydligt uppdrag att fokusera på samhällsnyttan, bör vidta åtgärder för att avbryta marknadsexperimentet på järnvägsspåren för att få ett sammanhållet järnvägssystem som sätter resenären i centrum. kan vi tydligt se exempel på effekterna av vårt uppsplittrade och upphandlade järnvägssystem. SJ införde daglig nattågstrafik från till och övre som framgångsrikt skapade nya resandeflöden. Men då sedan har valt att upphandla nattågstrafiken till och övre var för sig och enbart till och från är möjligheterna förändrade. Detta då SJ genom upphandlingen fått nattågstrafiken på sträckan –och Vy (ett norskt statligt bolag) har fått nattågstrafiken på sträckan –övre . Därmed råder stor osäkerhet för nattågstrafiken från till och övre efter mitten av december . Detta är enligt vår uppfattning en ohållbar situation som tyvärr tydligt belyser ryckigheten i vårt splittrade järnvägssystem. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa fortsatt daglig nattågstrafik till och från och /övre med samma operatör?
fr · H711954 · 2020-02-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:954 Postnords upphandling av bilar av (SD) till Näringsminister (S) Som om det inte vore nog med Postnords bekymmer med fallande brevvolymer har företaget tvingats att akut ställa av ca 100 fordon i . Detta har skett efter flertalet incidenter där de nya bilarnas bromsverkan kraftigt försämrats. Flera hundra bilar har tagits ur drift norr om . Postnords nya bilar klarar helt enkelt inte av vinterväglaget, och det är häpnadsväckande att Postnord har upphandlat en bilmodell som inte klarar en mild vinter. Det här kunde ha slutat riktigt illa för personalen på , och i förlängningen hotar en sådan här misslyckad upphandling även kundernas förtroende för företaget. Min fråga till näringsminister utifrån det ovan beskrivna är: Avser ministern att vidta åtgärder för att liknande incidenter som det Postnord råkade ut för i sin upphandling av bilar inte ska hända igen?
fr · H711955 · 2020-02-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:955 Översynen gällande områden av riksintresse av (SD) till Statsrådet (MP) Ett av de vanligaste skälen till att byggplaner stoppas är hänvisning till riksintressen. Att skydda natur, friluftsliv eller kulturhistoriskt värdefulla miljöer är viktigt, men det ska inte gå till överdrift. Man måste också ta hänsyn till att folk ska kunna bo och arbeta. För att locka investeringskapital krävs att kommunerna kan erbjuda tillräckligt attraktiva bostadslägen. Dessa konkurrerar ofta med andra intressen i form av till exempel riksintressena för naturvård, strandskydd, friluftsliv, kulturhistoria eller biologisk mångfald. En riksintresseutredning med direktiv om minskning av riksintressenas omfattning till förmån för bostadsbyggande genomfördes –2017. Men tvärtemot dess syfte resulterade den i stället i förslag på ytterligare riksintressen och ett konstaterande att bostadsbyggandet inte behövde få högre prioritet. Det var dock inte helt oväntat då 33 av utredningens totalt 38 experter kom från departement och myndigheter med uppgift att bevaka just riksintressena. Av de övriga kan nämnas och . Endast två experter kom från näringslivet, och lokalsamhällets röst fördes av en expert från SKL. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför ingår endast statliga myndigheter i den nya översyn som regeringen tillsatt som en del av januariavtalets överenskommelser?
fr · H711956 · 2020-02-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:956 Ökade resurser till utredningar av arbetsmiljöbrott av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen påstår att man vill öka arbetet mot arbetsmiljöbrott och på allvar ta kampen mot arbetslivskriminaliteten, vilket man kan tycka är bra då anmälningarna om arbetsmiljöbrott ökat kraftigt och få leder till straff. Området är underprioriterat och man borde göra mer för att både skärpa upp kompetensen för åklagare och polis och ge dem mer tid för att utreda brotten då preskriptionstiderna för dessa brott är korta. Men i stället för ökade resurser så tillsätter man ännu en utredning ledd av den tidigare generaldirektören för Arbetsförmedlingen. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Tänker ministern verka för att regeringen tillför mer resurser i kampen mot arbetsmiljöbrott och arbetslivskriminalitet?
fr · H711957 · 2020-02-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:957 Utfallet av extratjänster av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Enligt en ny rapport från är det nationellt som går vidare till ett arbete utan stöd när de har haft en extratjänst. I kommun är det , vilket är en halvering jämfört med . Extratjänster är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd vars syfte är att arbetslösa ska få ett arbete. Tabell 3: Uppföljning efter avslutad extratjänst, 2016–2019, riket, andel av samtliga Arbete med stöd, a) a) nystartsjobb, introduktionsjobb, moderna beredskapsjobb, lönebidrag och offentligt skyddad anställning, Arbetsförmedlingen (2020b) I tabell 4 visas motsvarande statistik för kommun. I genomsnitt var det omkring två tredjedelar som efter avslutad extratjänst var program med aktivitetsstöd medan var i arbete med stöd. Andelen i arbete utan stöd uppgick till . Tabell 4: Uppföljning efter avslutad extratjänst, 2017–2019, kommun, andel av samtliga Arbete med stöd, a) a) nystartsjobb, introduktionsjobb, moderna beredskapsjobb, lönebidrag och offentligt skyddad anställning, Arbetsförmedlingen (2020b) Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad anser ministern om utfallet av extratjänster rörande de som går till ett arbete utan stöd, och vidtar ministern några åtgärder för att den här reformen ska bli effektfull?
fr · H711958 · 2020-02-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:958 Utrikesfödda kvinnor och Arbetsförmedlingen av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) visade fakta ett avsnitt som behandlade det faktum att utrikesfödda kvinnor har betydligt svårare än utrikesfödda män att få jobb i . Över 100 000 personer hör nu till gruppen utrikesfödda kvinnor utan arbete, vilket gör den till den största gruppen arbetslösa i hela landet. Gapet på arbetsmarknaden mellan utrikesfödda män och utrikesfödda kvinnor har därtill stadigt växt , och det är inte mycket som tyder på att det kommer att förändras i närtid. Detta gap kan inte uteslutande förklaras av skillnader i utbildningsnivå eller att kvinnorna är de som oftare tar hand om familj och hushåll i stället för att arbeta. En delförklaring tycks i stället vara att kvinnorna diskrimeras av Arbetsförmedlingens handläggare. ”De har färre kontakter med handläggarna, har svårt att komma i kontakt med handläggarna och får ta del av mindre arbetsnära insatser”, skriver om Kalla faktas granskning. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Ämnar ministern följa upp denna granskning som visar på en diskriminering inom myndigheten, och i sådana fall på vilket sätt tänker hon göra detta?
fr · H711959 · 2020-02-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:959 Fabricerad folkbildningsverksamhet av i (SD) till Utbildningsminister (S) bildningsverksamhet är ett av de statsbidragsberättigade studieförbunden i . har vi kunnat läsa i medierna om hur tusentals studiecirklar och kulturevenemang som har uppgetts ha anordnats genom studieförbundet inte ska ha ägt rum. Pengar avsedda för folkbildning ska i själva verket ha gått till två tidigare anställda som spenderat pengarna på droger och resor. Fallet väcker frågor om varför detta har kunnat pågå och i en så omfattande skala. som är en ideell organisation med vissa myndighetsuppdrag fördelar de pengar som staten bidrar med till folkbildningen, och rådet ska också utvärdera om pengarna har använts som det är avsett. På står följande att läsa om hur uppföljningen går till gällande hur studieförbunden använder statsbidragen: ”Varje studieförbund som tar emot statsbidrag måste följa upp, granska och kontrollera att de följer reglerna för statsbidraget. säkerställer att studieförbunden gör den kontrollen.” Även om offentlighetsprincipen gäller då organisationen har ett myndighetsuppdrag, så finns inte en sådan insyn i nästa led i studieförbundens verksamhet. Upplägget med studieförbund som ska vara sina egna granskare har brister gällande insyn och uppföljning, vilket är en diskussion som är återkommande i samhällsdebatten. Exempelvis lyftes frågan upp i samband med att presenterade rapporten tilliten prövas, där rådet fastslog att det muslimska studieförbundet fortsatt bör erhålla statsbidrag trots kopplingar till det islamistiska Muslimska . Bristerna gällande insyn och uppföljning i folkbildningspolitiken hotar politikområdets legitimitet – i synnerhet när förfogar över miljardbelopp. Detta handlar om pengar som i förlängningen kommer från skattebetalarna och som måste hanteras med respekt och varsamhet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Ser ministern ett behov av att vidta åtgärder gällande folkbildningspolitiken för att få till stånd en bättre insyn i och uppföljning av hur statsbidrag hanteras?
fr · H711960 · 2020-02-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:960 Den förra utrikesministerns uppdrag i FN av (M) till Utrikesminister (S) meddelade den före detta utrikesministern i en intervju med att hon accepterat att ta på sig ett nytt uppdrag för FN:s generalsekreterare, i hans rådgivande grupp som jobbar med nedrustningsfrågor och kärnvapenfrågan. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Bidrar på något vis finansiellt till den före detta utrikesministerns nya uppdrag?
fr · H711961 · 2020-02-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:961 Ökad konkurrenskraft för svensk sjöfart av (M) till Infrastrukturminister (S) Höjda farledsavgifter, höjda lotsavgifter och dyra hamnavgifter gör konkurrenskraften för svensk sjöfart dyrare än för sjöfart i andra länder. Enligt uppställda klimatmål måste utsläppen från transportsektorn minska . Överflyttning av gods från lastbil till båt är en viktig del för att klara målet. Genom extra dyra kostnader att angöra svenska hamnar finns risken att den svenska sjöfarten kommer att minska och att inte uppnår miljö- och klimatmålen för transporter. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att den svenska sjöfarten ska bli konkurrenskraftig ur ett internationellt perspektiv?
fr · H711962 · 2020-02-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:962 Tågförbindelsen mellan och av (M) till Infrastrukturminister (S) Triangeln ––är viktig för att binda samman näringsliv, turism och kultur med resten av . fungerar inte resandet mellan våra nordiska huvudstäder på ett sätt som är helt ultimat. Den nordiska triangeln behöver stärkas för att stå sig stark i en europeisk konkurrens mellan större nationer. En tågresa mellan och tar , och resenärerna väljer därför andra transportsätt för att spara tid. En utbyggnad av järnvägen skulle underlätta för de 1,4 miljoner resenärer som färdas mellan och . Fler tågresenärer skulle dessutom göra resandet mer miljövänligt, vilket krävs för att uppnå minskade klimatutsläpp till 2030 för transportsektorn. utredning visar att en kapacitetsförstärkning av befintlig infrastruktur mellan och och ett par nya länkar skulle korta restiden med tåg och utan dyra investeringar i höghastighetståg. En finansieringslösning har presenterats för regeringen där europeiska byggbolag, tågoperatörer och andra finansiella aktörer tar en större del av kostnaden och banan skulle kunna färdigställas . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta några initiativ för att utreda sträckan –vidare ?
fr · H711963 · 2020-02-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:963 Höghastighetståg eller nya stambanor av (M) till Infrastrukturminister (S) Under ett inslag i medierna berättade infrastrukturministern att regeringen avser att gå vidare med planerna på nya stambanor. I inslaget nämner ministern inte det tidigare aviserade höghastighetståget, som fått allvarlig kritik av . En kritik som bland annat nämner bristen på kostnadskalkyl och samhällseffektivitet. Vidare kan begreppen om höghastighetståg, snabbtåg och moderna tåg, men på nya stambanor, vara lätt att blanda ihop. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : För vilken hastighet på tågen avser ministern att lägga förslag för att bygga nya stambanor?