ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812494 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:494 av (SD) Äldres hälsa under pandemin har frågat mig vilka specifika hälsofrämjande insatser som regeringen avser att genomföra för att motverka en försämrad psykisk och fysisk hälsa hos äldre under den pågående pandemin. En särskilt utsatt grupp för allvarligare symtom och smitta av coronaviruset och covid-19 är den äldre delen av befolkningen. beslutade att ta bort rekommendationen om att personer som är bör undvika kontakter med andra. Beslutet att ta bort den särskilda rekommendationen togs utifrån en sammanvägning av det aktuella smittläget och de effekter som kan ses på hälsan och beslutet förväntas leda till ett ökat välbefinnande i gruppen äldre. har covid-19 pandemin inneburit förändringar i vardagen för många, särskilt för personer . Det är vanligt att känna oro, osäkerhet och ensamhet i en situation då man behöver hålla sig från andra människor. Att upprätthålla sociala kontakter och minska ensamheten är därför betydelsefullt för att bibehålla hälsa och livskvalitet. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att stärka äldres hälsa i samband med pandemin. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att kommuner får ett tillskott med för att stärka äldreomsorgen. Förslaget bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna. Kommunerna får också ett stöd som uppgår till för att motverka ensamhet bland äldre samt insatser för ökad kvalitet i vården och omsorgen om personer med demenssjukdom. Denna satsning pågår . Regeringen presenterade vidare, , en satsning på för att stödja civilsamhällets insatser för människor i socialt särskilt utsatta situationer och för att motverka äldres ensamhet under coronapandemin. Av dessa medel riktas 50 miljoner till att motverka äldres ensamhet och isolering. finns också statsbidraget till ideella organisationer för insatser som bidrar till att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre. Regeringen har även gett i uppdrag att genomföra insatser i syfte att bidra till tillgänglighet och användning av it och elektroniska kommunikationstjänster för äldre inom äldreomsorgen och de som befinner sig i isolering. har regeringen vidare genomfört en kraftfull satsning inom området psykisk hälsa och suicidprevention och totalt fördelas ca till arbetet med att främja psykisk hälsa och motverka psykisk ohälsa och suicid. Merparten av medlen fördelas till regioner och kommuner för att stärka deras arbete. Satsningen är särskilt viktig mot bakgrund av pandemin. Regeringen har också fördelat till kommunerna och till regionerna för att öka kontaktmöjligheterna och minska isolering bland personer med psykisk ohälsa respektive bland äldre. En av regeringens viktigaste uppgifter är att öka tryggheten och förbättra för de äldre. Att skydda de äldre är och kommer fortsätta vara en prioriterad fråga för regeringen. Jag vill dock fortsatt understryka behovet av att varje enskild person måste ta ansvar för att följa gällande råd. Pandemin är inte över. Vi har alla ett ansvar att bidra för att skapa en så smittsäker miljö som möjligt för andra och för oss själva. Detta är särskilt viktigt för att kunna skydda våra äldre.
frs · H812495 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:495 av (SD) Fusk inom assistansersättningen har frågat mig om jag med anledning av det som framförts i frågan angående fusk i assistansersättningen kommer att ta något initiativ för att förändra lagstiftningen. Fusk och kriminalitet hör inte hemma i assistansersättningen. Att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott inom välfärdssystemen är nödvändigt för att upprätthålla förtroendet för vårt gemensamma välfärdssamhälle. får det inte innebära att de berättigades assistansersättning beskärs, den som har rätt till assistans ska få det. För att skapa och upprätthålla ett välfungerande välfärdssystem där rätt person får rätt insats som missbruk och bidragsbrott motverkas krävs det flera olika typer av åtgärder. Lagstiftningen måste, precis som påpekar, vara ändamålsenlig som ansvariga myndigheter har rätt resurser och verktyg. Regeringen och ansvariga myndigheter har vidtagit flera åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott inom välfärdssystemen i stort och inom assistansersättningen, till exempel: trädde skärpningar av både bidragsbrottslagen och lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen i kraft. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att tillförs för att intensifiera arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. Regeringen föreslår också att det ska införas ett riksdagsbundet mål för att utbetalningarna från välfärdssystemen ska vara korrekta, andelen felaktiga utbetalningar ska minska och fel ska motverkas. har regeringen också förtydligat i instruktion att myndigheten ska delta i det myndighetsgemensamma arbetet mot den grova och organiserade brottsligheten. har utvecklat sitt arbete för att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. Utredningsmetodiken har utvecklats, bland annat genom att tillämpa riskprofilering, tillsätta särskilda utredningsteam samt löpande kontakt med gällande misstänkt oseriösa anordnare. Förändringarna har inneburit en markant ökning av upptäckta felaktiga utbetalningar, antalet kontrollutredningar och polisanmälningar. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att göra en analys av arbetet med assistansanordnare och ge förslag till åtgärder för att hindra anordnare från att bedriva oseriös verksamhet. lämnade sin rapport till åtgärder gällande oseriösa assistansanordnare till regeringen. Rapporten innehåller flera förslag som bland annat har till syfte att effektivisera IVO:s samverkan med andra myndigheter. IVO:s rapport analyseras i och regeringen avser att återkomma i frågan. Att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott i våra välfärdssystem är ett ständigt pågående arbete både för regeringen och för ansvariga myndigheter.
frs · H812496 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:496 av (M) En nedläggning av flygplats har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förhindra att flygtrafiken återupptas, det vill säga stänga ned efter coronapandemin. Den pågående pandemin har påverkat flygresandet dramatiskt och flygtrafiken har minskat kraftigt. Redan innan det såg vi ett minskat flygande. Vi befinner oss i ett läge där framtidsutsikterna är osäkra och både minskat flygande och pandemin påverkar flygmarknaden både . Under rådande marknadsförutsättningar har utifrån bolagets uppdrag och affärsmässiga perspektiv gjort en konsekvensanalys av den fortsatta driften av . Bolaget har presenterat sina slutsatser. Swedavias bedömning är att det under rådande marknadsförutsättningar inte är affärsmässigt motiverat att driva vidare. Konsekvenserna av Swedavias bedömning analyseras inom . Regeringen avser att återkomma i frågan.
frs · H812497 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:497 av (SD) Avtalet mellan och samt fråga 2020/21:498 av (SD) Krigsbrott i konflikten mellan och har frågat mig på vilket sätt jag kommer att agera när övertar ordförandeskapet i för att åter göra Minskgruppen relevant i sammanhanget. har även frågat mig hur jag avser att verka internationellt för att krigsbrotten kommer att utredas och ansvariga ställas till svars. Jag har i svar på tidigare frågor, /21:324 av (SD) och fråga 2020/21:330 av (KD) redogjort för regeringens syn på utvecklingen. Personer som medverkat till allvarliga brott mot folkrätten, inklusive internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter, ska ställas till svars för sina handlingar. Straffrihet är inget alternativ. Eventuella krigsförbrytelser måste utredas och ansvariga ställas till svars. Den vapenvila som har kommit på plats kan förhoppningsvis vara ett första steg i riktning mot en hållbar och fredlig lösning på konflikten. Det är viktigt att och det internationella samfundet förblir engagerat för en långsiktigt hållbar och fredlig lösning framförhandlad mellan parterna. Som permanent medlem i samt ordförande för 2021 kommer att fortsätta stödja ansträngningarna från Minskgruppens samordförande. Som OSSE-ordförande har jag också en personlig representant för konflikten som rapporterar till mig och genom stödjande åtgärder bidrar till samordförandeskapets arbete.
frs · H812498 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:497 av (SD) Avtalet mellan och samt fråga 2020/21:498 av (SD) Krigsbrott i konflikten mellan och har frågat mig på vilket sätt jag kommer att agera när övertar ordförandeskapet i för att åter göra Minskgruppen relevant i sammanhanget. har även frågat mig hur jag avser att verka internationellt för att krigsbrotten kommer att utredas och ansvariga ställas till svars. Jag har i svar på tidigare frågor, /21:324 av (SD) och fråga 2020/21:330 av (KD) redogjort för regeringens syn på utvecklingen. Personer som medverkat till allvarliga brott mot folkrätten, inklusive internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter, ska ställas till svars för sina handlingar. Straffrihet är inget alternativ. Eventuella krigsförbrytelser måste utredas och ansvariga ställas till svars. Den vapenvila som har kommit på plats kan förhoppningsvis vara ett första steg i riktning mot en hållbar och fredlig lösning på konflikten. Det är viktigt att och det internationella samfundet förblir engagerat för en långsiktigt hållbar och fredlig lösning framförhandlad mellan parterna. Som permanent medlem i samt ordförande för 2021 kommer att fortsätta stödja ansträngningarna från Minskgruppens samordförande. Som OSSE-ordförande har jag också en personlig representant för konflikten som rapporterar till mig och genom stödjande åtgärder bidrar till samordförandeskapets arbete.
frs · H812501 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:501 av (SD) Den ökande kristofobin i har frågat justitie- och migrationsministern , varför åtgärder mot den ökande kristofobin dröjer i , och om ministern avser att vidta snabba åtgärder för att förhindra fortsatta attacker. Frågan har överlämnats till mig att besvara. Inledningsvis vill jag understryka att hatbrott aldrig kan accepteras i ett demokratiskt samhälle. Hatbrotten ska förebyggas och bekämpas oavsett vem det är som drabbas. Brottsoffren ska uppleva att samhället tar brotten – och offrens utsatthet – på stort allvar. Regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott omfattar alla former av rasism. Planen är ett verktyg för att förebygga och motverka rasism och polarisering i samhället och skapa förutsättningar för ett solidariskt och sammanhållet . I budgetpropositionen föreslår regeringen en förstärkning av arbetet mot rasism med . Alla ska känna trygghet att utöva sin religion. och övriga rättsväsendet har förstärkts avsevärt. En del i att minska brottsligheten och öka tryggheten för alla i hela är att väsentligt öka antalet polisanställda. I syfte att stärka och vidareutveckla polisverksamheten ska ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 personer jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. Hur resurserna ska användas är en fråga för att besluta om. På det lokala planet samverkar polisen med till exempel kommuner, skolor, företag och ideella organisationer. Särskilt viktig är kommunikationen med organisationer som företräder grupper som är särskilt utsatta för hatbrott. Inom polisen finns särskilda hatbrottsutredare och specialister som driver utvecklingen av arbetet mot hatbrott. Kamerabevakning är ett av flera verktyg som kan användas för att bekämpa hatbrott. Den nya kamerabevakningslag som trädde i kraft innebär att kamerabevakning av religiösa samfunds lokaler numera är tillståndsfri. får även polisen bedriva kamerabevakning utan tillstånd av Datainspektionen. Utöver det arbete som de rättsvårdande myndigheterna bidrar med kan trossamfund och ideella föreningar söka statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder, enligt förordning (2018:1533) om statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället. Som framgår ovan pågår mycket arbete för att förebygga och bekämpa alla former av hatbrott. Jag kommer även fortsättningsvis att noga följa frågan och är inte främmande för att vidta ytterligare åtgärder vid behov.
frs · H812503 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:503 av (KD) Utvecklingen av miljökvalitetsmålet Levande skogar har frågat mig på vilka grunder regeringen gör en annan bedömning än ansvarig myndighet för utvecklingen av miljökvalitetsmålet Levande skogar. Regeringens bedömning i budgetpropositionen, som hänvisar till, är att trenden för utvecklingen av miljökvalitetsmålet är negativ eftersom skyddsvärda skogar fortsatt blir avverkade och antalet arter som blir rödlistade ökar. Nuvarande beslutade eller planerade styrmedel är inte tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar. Regeringens bedömning av miljökvalitetsmålets utveckling bygger bland annat på årliga uppföljning av miljökvalitetsmålet. redovisar att det finns både positiva och negativa utvecklingsriktningar som tar ut varandra och att det därför inte går att se en tydlig riktning för utvecklingen av miljökvalitetsmålet. Regeringens bedömning bygger också på den sammanställning av rödlistade arter som redovisats av Artdatabanken vid . Artdatabankens redovisning av rödlistan publicerades efter att redovisat sin årliga uppföljning av miljökvalitetsmålet. Artdatabanken redovisar att antalet arter som har skogen som en viktig livsmiljö och som bedöms vara hotade har ökat från 904 till 999 . Det motsvarar en ökning med . Tillståndet för hotade arter och livsmiljöer påverkas i hög utsträckning av landskapets ekologiska funktioner och kvaliteter och i synnerhet om kvarvarande skogar med höga naturvärden avverkas. Regeringens samlade bedömning är att trenden är negativ. skogsägare utför ett mycket viktigt miljöarbete – genom frivilliga avsättningar men även med generell miljöhänsyn. Den hänsyn som skogsägarna tar vid brukandet av skogen är en viktig del för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar. Med stöd av bl.a. de framtagna målbilderna för god miljöhänsyn samt samverkan och dialog kommer miljöhänsynen kunna förbättras ytterligare. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar samt att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Frågan är viktig för regeringen och i budgetpropositionen föreslås att anslagen till skydd av värdefull natur och åtgärder för värdefull natur ska öka.
frs · H812504 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:504 av (SD) Amerikanskt spionage mot och svensk försvarsindustri och fråga 2020/21:544 av (V) Amerikanskt spioneri mot har frågat försvarsminister om vilka åtgärder ministern kommer att vidta med anledning av uppgifterna om spionage riktat mot och svensk försvarsindustri. Vidare har frågat utrikesminister om vilka åtgärder ministern och regeringen har vidtagit med anledning av uppgifterna om spionage från mot . Frågorna har överlämnats till mig. Den danska regeringen har tillsatt en oberoende utredning som ska undersöka den information som har framkommit i dansk media rörande uppgifter om spionage riktat mot danska men eventuellt även svenska intressen. Jag kan inte kommentera sakriktigheten i de uppgifter som framkommit i media. Däremot följer givetvis jag och berörda svenska myndigheter med stort intresse den danska utredningen. Regeringen ser mycket allvarligt på all form av spionage som riktas mot . Enligt pågår underrättelseinhämtning av hemlig information och försök till otillbörlig påverkan sker ständigt. Säkerhetspolisen och andra myndigheter har tydligt signalerat att befinner sig i ett nytt läge där säkerhetshoten har ökat, som faktorer som globalisering och digitalisering har ökat samhällets sårbarheter. Detta är bedömningar som jag och regeringen tar på stort allvar. har regeringen genomfört omfattande ekonomiska satsningar på rättsväsendet. Säkerhetspolisens anslag har ökat med dryga , tillskott som bland annat har syftat till att stärka förmågan inom kontraspionage och säkerhetsskydd. Vi har också sett en positiv utveckling vad gäller samverkan mellan myndigheter med ansvar inom dessa områden. Det finns ett stort antal skyddsvärda verksamheter i , inom exempelvis industrin men även inom forskning och utveckling. Regeringen har arbetat systematiskt för att öka samhällets förmåga att skydda känslig information och en ny säkerhetsskyddslagstiftning trädde i kraft . Det pågår också ett lagstiftningsarbete för att ytterligare stärka säkerhetsskyddet i samhället. Regeringens beslut om totalförsvarspropositionen , tillsammans med förslag om tillskott i budgetpropositionen, innebär den största satsningen på civilt försvar i modern tid. Det innebär också en kraftig höjning av motståndskraften inom flera viktiga samhällsfunktioner, bland annat avseende säkerhetsskydd och cybersäkerhet. Vi ser en ökad medvetenhet hos skyddsvärda verksamheter och samhället i stort om vikten av ett väl fungerande säkerhetsskydd och regeringen fortsätter att höja cybersäkerheten i samhället, bland annat genom etableringen av ett cybersäkerhetscenter och genom att stärka totalförsvaret. De centrala myndigheterna med kompetens på området har hög förmåga och genom samverkan höjs förmågan ytterligare. Jag har stort förtroende för deras arbete.
frs · H812505 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:505 av (SD) Regionernas provtagning för covid-19 har frågat mig vilka åtgärder och resurser jag är beredd att vidta och tillföra från staten till regionerna för att de ska klara av testningen och smittspårningen. För att minska pandemins utbredning i samhället är det viktigt för individen och som smittskyddsåtgärd att kunna ställa tidig diagnos av pågående covid-19. Därför är testningen en hög prioritet i arbetet. har byggt upp en omfattande testverksamhet, och vecka 46 testades drygt 250 000 individer för aktiv infektion. Regionerna har ett stort ansvar för testning. Regionerna är enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och smittskyddslagen (2004:168) ansvariga för provtagning och analys av allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomar. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att säkerställa utökad testning. Regeringen gav i uppdrag att skyndsamt ta fram en nationell strategi för att utöka provtagningen för covid-19. Vidare har regeringen gett i uppdrag att säkerställa flöden för storskalig testning och har avsatt ytterligare i en extra ändringsbudget för att möta behovet av testningen. Med det här tillskottet har regeringen sammantaget tillfört för testning och smittspårning. Regeringen gav länsstyrelserna i uppdrag att bistå regionerna vid utbyggnaden av kapaciteten för PCR-testning och serologisk testning för covid-19 inom sina geografiska områden. Regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) har kommit överens om att förlänga sin överenskommelse om testning och smittspårning. Den förlängda överenskommelsen gäller för hela 2021 och innebär att staten tar kostnaderna och att regionerna åtar sig att utföra testningen och smittspårning utifrån rekommendationer. Sammanfattningsvis pågår ett intensivt arbete, på nationell och regional nivå, med ändamålsenlig storskalig testning för covid-19, smittspårning och andra insatser för att begränsa smittspridningen.
frs · H812506 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:506 av (SD) Investeringar i elnäten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillståndsprocesserna för de nödvändiga utbyggnaderna av elnäten ska kortas. Att se till att hela har tillgång till el, och till en rimlig kostnad, har högsta prioritet i mitt och regeringens arbete inom energipolitiken. Detta är även viktigt i ljuset av den ökande elektrifieringen av samhället och för att kunna nå våra klimatmål. En del av lösningen är att nya elledningar behöver kunna komma på plats snabbare, som en grundlig prövning sker i varje enskilt fall där också alla berörda får komma till tals. Min bedömning är att det går att vinna tid i alla moment i nätutbyggnaden, från nätföretagens planering och arbete med ansökan till tillståndsgivning och byggnation. Alla involverade aktörer behöver därför dra sitt strå till stacken. Den del i detta som jag kan påverka är förutsättningarna för handläggningen hos . Denna handläggning tar i normala fall omkring (även om varje ärende är unikt och inbördes svåra att jämföra). Regeringen har i flera omgångar förstärkt förvaltningsanslag . Syftet har till stor del varit att ge förutsättningar för en effektiv koncessionsprövning. Regeringen kommer även att återkomma till när det gäller förslagen i nätkoncessionsutredningen, men jag är beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle bedömas vara nödvändigt.
frs · H812507 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:507 av (M) Influensområden och planläggning har frågat mig om jag har för avsikt att föreslå några lagförändringar som gör det möjligt att kombinera ett växande med äganderätt och ett återuppbyggt försvar. Försvarsmakten är som s.k. sektorsmyndighet, enligt förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden, ansvarig för att peka ut områden som bedöms vara av riksintresse för totalförsvarets militära anläggningar. Områden i anslutning till riksintresseområden som berörs av omgivningspåverkan, t.ex. buller, från den militära verksamheten redovisas som påverkansområden. Riksintresse- och påverkansområdenas omfattning (utbredning) varierar beroende av vilken verksamhet som bedrivs. Enligt bestämmelserna om riksintressen i , som ska tillämpas vid planläggning och i ärenden om bygglov och förhandsbesked, ska områden som har betydelse för totalförsvaret så långt som möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt kan motverka totalförsvarets intressen. Områden som är av riksintresse på grund av att de behövs för totalförsvarets anläggningar ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna. Ytterligare bostäder intill ett skjutfält av riksintresse är exempel på åtgärder som kan göra det svårare att förnya eller ompröva de tillstånd som krävs för att bedriva verksamheten vid Försvarsmaktens anläggningar. Om ett område behövs för en anläggning för totalförsvaret ska försvarsintresset ges företräde i förhållande till andra konkurrerande riksintressen. Att ett område pekas ut som riksintresse för totalförsvarets militära del, eller ett påverkansområde, innebär inte något generellt förbud mot att bygga i det utpekade området, men tillkommande bebyggelse får inte påtagligt försvåra försvarsverksamheten. Vid beslut enligt (2010:900) ska det alltid göras en avvägning mellan allmänna och enskilda intressen. Vilka åtgärder som vid en prövning enligt kan tillåtas inom ett riksintresse- eller påverkansområde måste bedömas i varje enskilt fall utifrån bl.a. förutsättningar i det aktuella området. Jag konstaterar att det finns ett regelverk för att hantera avvägningen mellan försvarsintresset och andra motstående intressen vid planläggning och lokalisering av bebyggelse. Några förslag på lagändringar med anledning av den fråga som tar upp är inte aktuella.