ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811368 · 2020-11-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:368 Förtroendet för den svenska rovdjurspolitiken av (M) till Statsrådet (S) har gjort grova misstag som kan leda till att det möjliga uttaget av vargstammen blir för lågt, skriver tidningen . Därför vilar också besluten för den kommande licensjakten på varg på en felaktig grund. Det medger nu myndigheten. Innan länsstyrelserna ska besluta om vargjakt ger forskare i uppdrag att räkna fram hur många vargar som kan skjutas utan att riskera att komma under nivån för gynnsam bevarandestatus, som ligger på 300 djur. Det fel som uppdagats av finns i de förutsättningar som gett till forskarna. Felet består i att populationen som visas i den modell som har utgått från är vårpopulationen, alltså vargstammens storlek , efter jakten men före valpningen . De förutsättningar som gett till vargforskarna vid är fel. För det är i stället vargstammens storlek inventeringssäsongen 2021–2022, alltså efter valpningen 2021, som forskarna ska beräkna. Det allvarliga fel som är begånget av kan innebära att antalet vargar som ska minskas genom jakt blir för lågt. är hårt påverkat av rovdjur, och för att människor ska kunna leva i harmoni med våra rovdjur är det av yttersta vikt att beslut om 170–270 individer i vår svenska vargstam följs. När gör så här allvarliga fel kan det påverka förtroendet ännu mer till det sämre för den svenska rovdjursförvaltningen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet vidta för konkreta åtgärder för att stärka förtroendet för den svenska rovdjursförvaltningen och ?
fr · H811369 · 2020-11-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:369 SAS och återbetalningar av (M) till Näringsminister (S) Det delstatliga flygbolaget har fått kraftig kritik av () för att bolaget inte återbetalar resor tillräckligt snabbt till svenska resenärer. SAS får inte dröja med att återbetala biljettpriset när flygresor ställts in, enligt KO. Om SAS inte följer detta förbud hotas bolaget av vite på , enligt KO. Sedan pandemin bröt ut har SAS hanterat drygt 1,3 miljoner kunder som fått sina resor inställda. Dessutom tillkommer ständigt nya fall. tar emot ytterligare ett femtiotal nya anmälningar riktade mot bolaget. återstår hundratusentals ärenden, enligt SAS. KO:s första föreläggande är kopplat till ett löpande vite på . Det innebär att om företaget inte betalar tillbaka pengarna kan det komma att tvingas betala vitet, skriver KO i ett pressmeddelande . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur tänker ministern agera, med staten som största ägare i SAS, för att säkerställa att bolaget följer beslut?
fr · H811370 · 2020-11-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:370 Elbristen i av (M) till Statsrådet (S) åskådliggjorde 26 moderata lokalpolitiker i en debattartikel problemen med elförsörjningen och elleveranserna i . Bakgrunden till de osäkra elleveranserna, som lyfts fram i artikeln, är bland annat nedläggning av kärnkraft kombinerat med försenade överföringsledningar. Trots löften om kompensation för nedläggningarna av elproduktion så har svikits. Att säkra elleveranser inte kan garanteras i kostar jobb. I artikeln nämns bland annat två företag, Pågen och Polykemi, som dragit tillbaka satsningar och utbyggnader av sin verksamhet för att elleveranserna är för osäkra. I en rapport från framkommer att elbristen i kostar 19 000 jobb fram . Elbristen innebär också att satsningar på infrastruktur, till exempel laddstolpar för elbilar, och digitalisering inom vården försvåras. Elbristen innebär att förlorar satsningar och jobb, vilket innebär att boende och företag i får sämre förutsättningar än nödvändigt. behöver fler jobb, inte färre. Elbristen försvårar också omställningen mot exempelvis fordonsflottor som är fossilfria. Att lyfta frågan om säkra elleveranser i ska inte ska behöva göras, och det visar på en stor brist i regeringens energipolitik och också en bristande förståelse för situationen i . Med ovanstående som bakgrund frågar jag statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa kapaciteten i elnäten i ?
fr · H811371 · 2020-11-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:371 Ett nödrop från norra av (M) till Utbildningsminister (S) Det mörknar rejält på den svenska arbetsmarknaden. I , som undertecknad representerar, har arbetslösheten redan stiget till , och situationen riskerar att snabbt förvärras. För kommunerna längs med är den stora nedgången i besöks- och restaurangnäringen mycket kännbar då besöksnäringen i dessa kommuner är att betrakta som basindustri. Vad som för är särskilt bekymmersamt är de fortsatta reserestriktionerna mellan och . Restriktionerna innebär en sämre fungerade regional arbetsmarknad och enorma inkomstbortfall för näringslivet i allmänhet och för handeln i synnerhet i norra . Gränshandeln i har i princip utraderats, och sköljer därav en växande varselvåg över . av arbetande befolkning är antingen permitterad eller varslad. I detta läge är behovet av utbildningsinsatser stort, inte minst behovet av yrkesinriktad vuxenutbildning som relativt snabbt kan hjälpa personer att växla spår. Men som behovet av utbildningsinsatser ökar i norra har besked kommit om anslag som inte ens är i närheten av att stå i proportion till behovet. Noden bestående av kommunerna har fått sämst tilldelning av statsbidraget för regional yrkesinriktad vuxenutbildning i . Noden fick blott av sökta medel för yrkesvux och för lärlingsutbildningar. Mot denna bakgrund har ett nödrop skickats från norra . Rektorerna för vuxenutbildningen i berörda kommuner har tillsammans med ordförandena för kommunernas utbildningsnämnder skickat ett brev till och med en vädjan om en förändrad fördelning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister följande: Kommer nödropet från norra att besvaras med ökade anslag till vuxenutbildningen i , , , och ?
fr · H811372 · 2020-11-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:372 Sexuellt våld mot barn av (M) till Utbildningsminister (S) Det sexuella våldet mot barn ökar alltmer och det går även ner i åldrarna. Det sker både fysiskt, ofta med förövare som barnen litar på, men mycket sker på nätet, där det ökar katastrofalt. Det finns nästan ingen gräns för uppfinningsrikedomen hur man får kontakt med barnen på nätet. Sociala medier, chattforum, spel etcetera. Det finns många organisationer som arbetar emot detta tillsammans med polisen. I samband med metoo 2018 tog fram pengar till skolmaterial. Exempelvis fick och tog fram material till lågstadiet. Det är viktigt att elever, lärare och föräldrar får denna information. Materialet togs fram av barn, psykologer, pedagoger och forskare. Tyvärr har det varit svårt att få ut materialet till skolorna. Ingen uppföljning har gjorts av . Det går att få ut materialet digitalt, det finns lärarhandledning, och materialet är gratis. Min fråga till utbildningsminister är därför: Vad avser ministern att göra för att få ut detta viktiga material?
fr · H811373 · 2020-11-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:373 Kvalificering till välfärden för nyanlända av (M) till Statsrådet (S) överlämnades betänkandet En långsiktigt hållbar migrationspolitik till regeringen. Titeln är ambitiös, med tanke på att många delar som utgör viktiga förutsättningar för en långsiktigt hållbar migrationspolitik faktiskt saknas helt . Det handlar exempelvis om att nyanlända successivt ska arbeta sig in i den svenska välfärden. Som anges i betänkandets bakgrundskapitel, Faktorer som påverkar var människor söker asyl, finns det forskningsstudier som bekräftar att välfärd och sociala förmåner kan påverka när flyktingar och migranter överväger för- och nackdelar med olika potentiella tillflyktsländer. Dessutom framgår att nationella välfärdssystem kan vara mer eller mindre attraktiva för flyktingar och migranter. När de svenska socialförsäkringssystemen utformades togs inte hänsyn till de stora migrationsströmmar som vi har sett under . Flera bidrag har därför en bosättningsbaserad utformning, i stället för en arbetsbaserad. Det innebär att nyanlända och invandrare ges tillgång till socialförsäkringssystemen utan att ha arbetat och betalat skatt i . Det är i grunden inte en rättvis ordning och riskerar därmed att påverka systemens legitimitet. Det innebär vidare att socialförsäkringssystemen riskerar att bli en fattigdomsfälla och minska möjligheterna till integration. anser att detta måste förändras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att nyanlända successivt ska få del av de svenska välfärdssystemen, i takt med att de arbetar och betalar skatt?
fr · H811374 · 2020-11-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:374 Ett digitalt arbetsmiljölyft av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Coronapandemin har accelererat vårdens omställning till mer digitala arbetsformer, och vårdens medarbetare har gett prov på en imponerade omställningsförmåga. ser vi hur antalet digitala vårdbesök ökar mycket kraftigt som mängder av digitala verktyg utvecklas och införs i vården. Konkret handlar det om allt från självskattningstjänster och chattbotar till digitala verktyg för anamnesupptagning. Vårdens snabba digitalisering är i grunden mycket positiv då digitaliseringen är ett viktigt verktyg för att göra vården bättre, mer tillgänglig och effektivare. Digitalisering är också ett centralt verktyg för att förbättra arbetsmiljön för vårdens hjältar. Men en lyckad digitalisering kräver att hälso- och sjukvårdens medarbetet ges rätt förutsättningar i form av utbildning, fortbildning och en bra digital arbetsmiljö. upplever vårdpersonal att it-system och digitala tjänster snarare är störande än stödjande. Det är mycket allvarligt. Dålig digital arbetsmiljö är problem som behöver tas på betydligt större allvar. Den digitala arbetsmiljön behöver utvecklas och förbättras och bli en självklar del av det systematiska arbetsmiljöarbetet. Att öka antalet digitala skyddsronder är grundläggande för att öka kunskapen om vilka arbetsmiljöbrister som finns och därmed för att skapa förutsättningar för att förbättra den digitala arbetsmiljön. Vi moderater menar vidare att det behövs ett digitalt arbetsmiljölyft inom hälso- och sjukvården. Mer konkret föreslår att en handlingsplan för en bättre digital arbetsmiljö inom hälso- och sjukvården ska tas fram i samverkan mellan regeringen, Kommuner och Regioner (SKR), de fackliga organisationerna samt . Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister följande: Är ministern beredd att ta initiativ till ett digitalt arbetsmiljölyft inom hälso- och sjukvården?
fr · H811375 · 2020-11-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:375 Utökad testning för att skydda våra äldre av (M) till Socialminister (S) Jämfört med övriga nordiska länder har oerhört många dött i med covid-19. många dödsfall hänger intimt samman med den stora smittspridning som vi haft. Med en omfattande samhällsspridning har smittan också tagit sig in på väldigt många av våra äldreboenden med förödande konsekvenser. Andelen avlidna på äldreboenden är högt i såväl som i , och , men avviker positivt. Det förklaras sannolikt till stor del av att haft en ambitiös testningsstrategi. testas i samtliga brukare och personal om smitta upptäcks vid ett äldreboende. Testningen görs var sjunde dag till dess att samtliga brukare och personal fått två, på varandra följande, negativa testresultat. behöver en samlad nationell handlingsplan för testning, smittspårning och isolering av personer som smittats av covid-19, och testningsstrategi avseende äldreboenden bör ta intryck av när en sådan utarbetas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Är ministern beredd att ta initiativ för att, likt , systematiskt testa all personal och alla brukare när smitta upptäcks på ett äldreboende i syfte att snabbt begränsa smittspridningen och rädda liv?
fr · H811376 · 2020-11-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:376 Lättnader i gymnasielagen till följd av coronapandemin av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Inom flera politikområden har det tagits breda politiska initiativ för att lindra konsekvenserna av coronapandemin. anser att det behöver ske även inom migrationspolitiken. En av de grupper som påverkas extra hårt av coronapandemins effekter är de ensamkommande. Enligt lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå (gymnasielagen) kan den som är 17–, studerar på gymnasial nivå och har sökt asyl i under vissa förutsättningar få uppehållstillstånd för gymnasiestudier. Efter studierna har den sökande rätt att stanna kvar i för att söka arbete. För att få ytterligare uppehållstillstånd krävs en anställning som gäller framåt. Provanställningar eller subventionerade anställningar omfattas inte. Kraven i gymnasielagen är orimligt högt ställda i vanliga fall. Under rådande omständigheter, med en ekonomisk kris och stigande arbetslöshet till följd av coronapandemin, blir kraven extremt svåra att leva upp till. välkomnade därför regeringens besked om lättnader i gymnasielagen, men vi kritiserar att det kom så sent. Gruppens utsatta situation har länge varit känd och vi har lyft frågan vid upprepade tillfällen. Regeringens långsamma agerande riskerar att få svåra konsekvenser. Vi vill i första hand se en permanent lösning för de ensamkommande. Vi menar att de partier som stod bakom lagen har ett ansvar för att se till att den fungerar som avsett. Regeringens har ännu inte presenterat något konkret förslag, och lagen kommer inte att hinna ändras . Därmed riskerar ändringen, för en del av de berörda, att komma . löper 1 050 uppehållstillstånd beviljade med gymnasielagen som grund ut. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta något initiativ för att säkerställa att de vars tillstånd löper ut omfattas av lagändringen?
fr · H811377 · 2020-11-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:377 Franska förbudet mot Grå vargarna av (SD) till Statsrådet (S) förbjöd vid ett regeringsmöte den turkiska ultranationalistiska organisationen vargarna. Den franska grenen av Grå vargarna upplöses därför att organisationen uppviglar till diskriminering och hat och har varit inblandad i våldsamma aktioner, meddelade inrikesminister på Twitter kort efter att regeringen tog beslutet . I underlaget står att den turkiska ultranationalistiska organisationen varit inblandad i en rad våldsamma attacker mot både kurder och armenier på fransk mark. Efter terrorattentatet , då historieläraren mördades, meddelade inrikesminister att den franska regeringen identifierat ett femtiotal organisationer och samfund i landet som den anser utgör fiender till , verkar i en anda som strider mot franska värderingar och splittrar landet. I verkar islamistiska organisationer som uppviglar till hat, antisemitism och terrorism fritt, och de är inte, till skillnad från andra extremistiska grupper, små med få resurser. I stället är de oftast delar av globala nätverk med stora finansiella resurser. myndigheter är dessutom i flera fall bidrags- och biståndsgivare till organisationer, nätverk, stiftelser och föreningar som har kopplingar till dessa islamistiska rörelser. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta i med anledning av den franska regeringens beslut om att förbjuda Grå vargarna, och vilka övriga åtgärder kommer ministern att vidta vad gäller svenska skattemedel som finansierar organisationer, nätverk, stiftelser och föreningar som har kopplingar till islamistiska globala rörelser?
fr · H811378 · 2020-11-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:378 Muterat coronavirus hos svenska och danska minkar av (SD) till Statsrådet (S) har det inkommit rapporter om en muterad form av coronaviruset bland djuren på danska minkfarmar. Samma mutation har också upptäckts hos människor utanför kretsen av minkuppfödare, det vill säga personer som inte har haft direktkontakt med de smittade minkarna. Detta är givetvis oroande. hittades även flera fall av coronavirus på svenska minkfarmar, både hos uppfödare och minkar. gick som en konsekvens av detta ut med särskilda restriktioner till samtliga svenska minkuppfödare. Det är bra. Den ökade smittspridning som kan ses i samhället får antas kunna bli än värre genom fler sjukdomsfall, särskilt genom nya mutationer av viruset. Det finns därför anledning att agera snabbt och minimera spridningen. I har man fattat det politiska beslutet att avliva samtliga minkar på danska farmer för att säkerställa att smittan inte sprids vidare och leder till nya sjukdomsfall. Med den geografiska närheten till och inte minst där många av våra egna minkfarmar är belägna är oron för smittspridning stor bland svenska minkfarmare. har en omfattande minkuppfödning med 14 miljoner minkar fördelade på 1 100 uppfödare. I är näringen inte lika omfattande (ett fyrtiotal uppfödare) men utgör en viktig del för flera lokala ekonomier. Som ledamot för valkrets, där minkuppfödning är en betydande näring, blir jag givetvis bekymrad om näringsidkarna tvingas avliva sina djur som en konsekvens av den nya smittspridningen och därmed riskera hela sin inkomst och verksamhet. Stödinsatser blir i ett sådant läge direkt nödvändiga. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur kommer statsrådet att säkerställa att minkuppfödarna kan fortsätta med sin näring och effektivt förhindra ökad smittspridning i länet?
fr · H811380 · 2020-11-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:380 Skydd av förskolepersonal och barn av (SD) till Utbildningsminister (S) har efter larm om pandemioro från ett skyddsombud på en förskola i kommun i beslutat att förskolepersonalen måste kunna skydda sig med munskydd och visir för att undvika smitta. Beslutet innebär att förskolan, i förlängningen huvudmannen, ska tillhandahålla den nödvändiga utrustningen för personalen. är den aktuella förskolan den enda som berörs, men det är inte speciellt osannolikt att fler förskolor kommer att följa efter; detta då vi sett fler rapporter om konflikter som uppstått mellan vårdnadshavare och förskolepersonal om huruvida ”snoriga barn” borde stanna hemma eller inte. Förskolan har, som utbildningsministern vet, redan en mycket begränsad ekonomi rent generellt, och ett beslut om skyddsutrustning och höjd säkerhet för såväl personal som barn, hur nödvändigt det än må vara, riskerar att gå ut över den övriga verksamheten i form av ytterligare minskade ekonomiska resurser och möjligheter. Med anledning av ovanstående önskar jag ställa följande fråga till utbildningsminister : På vilket sätt avser ministern att agera för att säkerställa att såväl personal som barn får det skydd och den utrustning de förtjänar utan att det går ut över och påverkar den ordinarie verksamheten negativt?
fr · H811381 · 2020-11-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:381 Skydd för hotade på arbetsplatsen av (S) till Statsrådet (S) Hoten mot myndigheter ökar, enligt en kartläggning som fackförbundet har gjort. Rapporter kommer från och om grova hot mot socialsekreterare. Andra berättelser kommer från ambulans- och brandpersonal vid utryckningar, sjukvårdspersonal då skadade kriminella kommer till sjukvården och handläggare i olika funktioner i kommunerna. Vi kan och får aldrig acceptera detta. De som drabbas behöver skydd och stöd. gäller en ny lag som skärper straffet för sabotage mot blåljusverksamhet. Det kan exempelvis handla om att angripa eller störa polis, räddningstjänst eller ambulanspersonal eller om att hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet. Den som gör detta kan dömas till fängelse i högst . Det är en viktig lag både för att skydda personal och för att säkra genomförandet av insatserna. i berättar i en nyhetsartikel att han ansökt om skyddade personuppgifter eller sekretessmarkering i folkbokföringen men fick nej från . Andra har lyft problem med att kriminella lätt kommer åt personliga uppgifter som kan användas som hot mot deras person och familj. har lyft frågan om att det kan krävas förändrad lagstiftning för att skydda människor som blir hotade på arbetsplatsen. Chefer och ledare på arbetsplatsen som stöttar och vågar stå bakom en anmälan när det behövs är avgörande. Vi måste göra allt vi kan för att skydda hotade, som dessutom bara gör sitt jobb för oss och för ett bättre samhälle. Min fråga till statsrådet lyder: Vad anser statsrådet kan göras för att ytterligare stärka skyddet för dem som hotas på sin arbetsplats, och avser statsrådet att ta några initiativ i frågan?
fr · H811382 · 2020-11-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:382 DNA-analyser vid grova brott av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Nationellt forensiskt centrum, NFC, ratar systematiskt bevismaterial i form av DNA-spår då halten av DNA går under ett visst gränsvärde. Runt 25 000 spår som skickas till Nationellt forensiskt centrum, NFC, analyseras inte fullt ut. Enligt en granskning av SVT hamnar blod och annan DNA-bevisning som skickats in av polis i stället orörda i frysar på NFC. Detta har pågått , och varken polis, åklagare eller försvarare har vetat om det. En tysk undersökning, gjord på riktiga brottsplatsspår, visar att det finns användbara DNA-profiler i fler än vart tredje fall som går under det svenska gränsvärdet. Det innebär att det ligger en stor mängd ofullständigt analyserade spår i frysen i källaren – spår som skulle kunna bidra till att fälla brottslingar eller fria felaktigt utpekade personer. Det som spär på oron är att NFC larmat om en rättsosäker resursbrist. kritiserade för alltför långa väntetider. Risken finns att gallringen beror på resursbrist och inte på att DNA-materialet är för dåligt. Vid grova brott gör NFC djupare analyser och kan då gå under gränsvärdet. Men SVT har noga gått igenom ett tjugotal utredningar av grova brott och har i alla dessa hittat DNA-spår som hamnat under gränsen och därför inte analyserats fullt ut. DNA-spår blir ett allt viktigare bevismaterial för att lösa brott. Är det så att gallringen beror på resursbrist borde detta ses över så att NFC får de medel som krävs för att analysera både de sparade proverna och de nya som kommer in, i varje fall då DNA-spåren härrör från grova brott. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att NFC får de resurser som krävs för att i större utsträckning analysera DNA-spår som hamnat under gränsvärdet i de fall de härrör från grova brott?
fr · H811383 · 2020-11-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:383 Det utökade bostadsbidraget till barnfamiljer av (V) till Socialminister (S) Under har många människor i fått det bättre som de sociala och ekonomiska klyftorna ökar. Den grupp som har det sämst i samhället ligger kvar på samma låga nivå som tidigare eller har fått det sämre. Klyftorna mellan barn till fattiga föräldrar och barn till rika föräldrar ökar. Att leva i fattigdom har en mängd negativa konsekvenser för barn, och det är väl belagt att en fattig barndom ökar risken för social och ekonomisk utsatthet senare i livet. Att främja jämlikhet i levnadsvillkor är ett av viktigaste åtaganden. Det innebär att allmänna standardförbättringar för stora grupper inom befolkningen även bör komma de ekonomiskt utsatta till del. Målet är att biståndet ska ge en skälig levnadsnivå och att personer och familjer som lever med försörjningsstöd ska kunna leva ett liv som liknar det stora flertalets. presenterade regeringen ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:167). I propositionen föreslogs bland annat att ett tidsbegränsat tilläggsbidrag skulle införas inom bostadsbidraget till barnfamiljer med låga inkomster. Tilläggsbidraget föreslogs vara separerat från det ordinarie bostadsbidraget och inte påverka beräkningen av det. Trots att syftet med den extra ändringsbudgeten var att stötta ekonomiskt svaga barnfamiljer i spåren av coronapandemin valde regeringen att inte inkludera de föräldrar som har det svårast ekonomiskt i förslaget, det vill säga de föräldrar som lever med ekonomiskt bistånd. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Varför får inte ekonomiskt utsatta barnfamiljer med ekonomiskt bistånd ta del av det tidsbegränsade tilläggsbidraget inom bostadsbidraget, och vad avser ministern att göra för att säkerställa att barn vars föräldrar lever på ekonomiskt bistånd får samma möjligheter som andra barn?