ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811850 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:850 Digitaliseringens betydelse efter pandemin av (M) till Statsrådet (S) Regeringen anger i sin digitaliseringsstrategi som publicerades att ”visionen är ett hållbart digitaliserat ”. Vidare anger man att det övergripande målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Ett av de fem delmålen för detta är att alla ska ha tillgång till infrastruktur för bredband. Här har kommit långt i våra storstäder, där de flesta nu har tillgång till bredband. Dilemmat är att stora delar av övriga ännu inte har bredband. Regeringen har i budget 2021 anslagit 1,4 miljarder för de delar av landet som inte kommer att kunna anslutas på kommersiella grunder. Satsningar på detta område är strategiskt viktiga satsningar och en bra konkurrensfördel för ett land som . I samband med coronapandemin, som drabbade och världen , har vi alla utvecklat vårt arbetssätt digitalt. Det är en utveckling som kommit mycket snabbare och blivit mycket mer omfattande än vi någonsin kunde tro innan pandemin, vilket därmed också borde kunna föranleda förändringar i den ursprungliga strategin. Min fråga till statsrådet lyder: Avser statsrådet att förändra eller tidigarelägga något i digitaliseringsstrategin utifrån denna snabba utveckling?
fr · H811851 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:851 befogenheter av (SD) till Statsrådet (S) Matchfixning är en fråga som blivit högaktuell, inte minst med tanke på den utredning som socialförsäkringsminister presenterade . Den oro som många känner när man antingen arbetar med frågan eller på annat vis är berörd av den behöver åtgärdas . En ny utredning har därför presenterats, som får i uppdrag att se över vilka åtgärder som bör genomföras för att stänga ute illegalt spel. Utredningen ska även se över vilka myndigheter som ska samarbeta för att tillsammans motverka matchfixning. Det sistnämnda förslaget kan te sig märkligt med tanke på att matchfixningsrådet redan ska ha det uppdraget. Rådet sattes ihop , men många anser att arbetet har stagnerat och till och med backat i stället för att ligga i framkant för att motverka organiserad brottslighet. Detta är under all kritik. I nya utredningsdirektiven står följande: ”Utredaren ska därför vid behov föreslå åtgärder för att undanröja eventuella hinder för en ändamålsenlig informationsdelning mellan samtliga berörda aktörer. I uppdraget ingår även att se över Spelinspektionens och uppdrag i arbetet mot matchfixning.” Min fråga till statsrådet är: Anser statsrådet att matchfixningsrådet inte har befogenheter att samarbeta mellan berörda myndigheter för att exempelvis utbyta information i arbetet mot matchfixning?
fr · H811852 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:852 Licensjakten på varg 2021 av (M) till Statsrådet (S) beslutade att vargpopulationen i skulle ligga på 170–270 individer. har en omfattande inventering av den svenska vargen genomförts, och 365 vargar är dna-registrerade. På detta antal gjorde sedan sina beräkningar om att 24 individer skulle delas upp mellan varglänen licensjakt. tilldelades en halv individ trots sin höga andel av varg i förhållande till boende och djurbesättningar i länet. är även det län med flest vargar per invånare i . har dock räknat fel vid uträknandet av 24 individer till licensjakt på varg då föryngring inte varit inräknade. ska enligt uppgifter ha räknat om. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att arbeta för att licensjakt kommer ske på fler vargindivider än 24 stycken och att en ny proportionerlig fördelning görs mellan varglänen?
fr · H811853 · 2020-12-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:853 Miljötillståndsprocesserna av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) presenterade företaget planer på att investera 400 miljarder för att kunna producera fossilfritt järn. Det skulle vara den största industriinvesteringen i modern tid. Projektet skulle dessutom ha mycket stor betydelse för om och världen i övrigt kan nå klimatmålen. Oroande nog hotas hela projekt av att miljötillståndsprocessen kan ta upp till . Långsamma och dyra processer med en oklar utgång påverkat alltså inte bara det sökande företaget utan även svensk ekonomi i stort och om vårt land kommer att nå övergripande mål om klimat, sysselsättning etcetera. Anmärkningsvärt är att problem med miljötillståndsprocesser inte är unikt för dem. Tvärtom är långa, dyra processer snarare regel än undantag. Ett exempel på det är att det berömda , ”stål utan kol”, kan stoppas eller skjutas fler år framåt för att det tar att få nödvändiga tillstånd för elnät med mera. Några initiativ från regeringen för att lösa de problem som , Hybrit med flera möter med miljötillståndsprocesser finns inte. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av att de långa, dyra svenska miljötillståndsprocesserna äventyrar stora industriprojekt som projekt och ?
fr · H811854 · 2020-12-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:854 Kampanjer mot ett annat EU-lands ledare av (SD) till Statsrådet (MP) Civil Rights Defenders (CRD), som sponsras av den svenska staten med , bedriver en politisk kampanj där man likställer premiärminister med diktatorer som och al-Asad. Det mycket anmärkningsvärda i att attackera en annan EU-medlemsstats ledare, som valts i fria och demokratiska val, på detta sätt föranledde mig att fråga (2020/21:698) statsrådet om han avsåg att vidta några åtgärder vad gäller att myndigheter inom hans ansvarsområde finansierar en organisation som driver en sådan här kampanj. Hans svar var ”nej”. Han skriver vidare: ”Stärkandet och främjandet av mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är prioriterat i svensk utrikespolitik. Ett oberoende och livskraftigt civilsamhälle är viktigt för en välfungerande demokrati och är en viktig del av regeringens demokratisatsning i utrikespolitiken, inklusive utvecklingssamarbetet. Civil Rights Defenders är en av många oberoende civilsamhällesaktörer som stödjer på olika sätt.” Vi kan vara överens om att ett livskraftigt civilsamhälle är viktigt, men är det av den finansierade civilorganisationers uppgift att ändra andra EU-länders medborgares politiska val? Svaret från statsrådet lämnar mycket i övrigt att önska och väcker en rad nya angelägna frågor: Anser statsrådet att svenska skattemedel finansierar kampanjer mot andra EU-länders ledare som är demokratiskt valda? Om så är fallet, anser statsrådet att ska vara en plattform för andra länders interna politiska kampanjer? Anser statsrådet att civilorganisationer, sponsrade av andra stater, på samma sätt är välkomna att sprida negativa bilder av den företrädare för att försöka påverka svenska folket? Eller kommer i sådant fall statsrådet att hävda att det rör sig om utländska påverkansoperationer mot och den ? Av den ovan angivna anledningen vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Anser statsrådet fortfarande att svenska skattemedel ska användas till att finansiera påverkansoperationer mot ett annat EU-medlemslands demokratiskt valda ledare, och vidtar statsrådet några åtgärder?
fr · H811855 · 2020-12-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:855 Assistansersättning vid sjukhusvistelse av (SD) till Socialminister (S) När assistansberättigade vårdas på sjukhus är huvudregeln att det inte utgår någon assistansersättning, enligt vägledning. Ersättning vid kortare sjukhusvistelse kan dock beviljas om det finns särskilda skäl (106 kap. 25 § SFB). Enligt det allmänna rådet till 106 kap. 25 § SFB bör som räknas (allmänna råd (RAR 2002:6) om assistansersättning). När det handlar om barn ska det bedömas om hjälpbehovet under en sjukhusvistelse faller under normalt föräldraansvar. Det kan bli betydande konsekvenser för den enskilde att inte beviljas assistansersättning vid sjukhusvistelse. Sjukhuspersonal har ofta alldeles för många patienter och för mycket att göra, och det är inte alltid de har tid att hjälpa till med till exempel måltider, toalettbesök, förflyttningar eller övriga tidskrävande behov som kan finnas. Assistans som kräver ingående kunskap om dig är ett grundläggande behov enligt LSS. Behovet ”annan hjälp som kräver ingående kunskap” handlar om behov av assistans som inte är rent praktisk, men som behövs för att du ska tillgodose ett grundläggande behov. Det kan handla om kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser där assistenten måste känna den assistansberättigade väl. Det kan handla om assistans där assistenten använder sin kunskap för att motivera till att äta, klä av eller på sig, sköta sin hygien eller kommunicera. Det kan också handla om assistans för att se till att den assistansberättigade inte skadar sig själv eller andra i form av så kallad ”aktiv tillsyn av övervakande karaktär”. Det kan också bli förödande konsekvenser för arbetsgivaren som kan tvingas säga upp assistenterna då ingen timersättning utgår och den enskilde riskerar att stå utan personliga assistenter efter en sjukhusperiod. Det är oftast viktigt med uppbyggda rutiner, samverkan och förtroende för en assistent, och detta kan gå förlorat i samband med en sjukhusvistelse. Många i behov av assistans blir mycket oroliga över detta och kan i vissa fall avstå från nödvändig sjukhusvård av rädsla för att tillfälligt förlora assistansen. Dagens system är ohållbart även ur ett arbetsgivarperspektiv. I takt med att assistansersättningen försämrats finns ingen marginal kvar för att betala ut lön till assistenter i de fall då de inte ersätts av . Detta kan i längden leda till att mindre assistansföretag eller anordnare väljer att inte ta emot assistansberättigade som ofta kräver vård på sjukhus. Assistansberättigade som har sjukdomar som kräver sjukhusvård och inte blir beviljade assistansersättning riskerar därför bli begränsade i valet av assistansanordnare. För barn som har föräldrar anställda som assistenter ”dubbelstraffar” föräldrarna då de inte heller får ta ut vab barnen är inlagda på sjukhus. berörde inte frågan trots att de uppmärksammades på den. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister _ Anser ministern att assistansberättigade ska kunna ha med sin assistent vid sjukhusvistelse i större utsträckning än och att det behövs en skyndsam översyn av systemet med assistansersättning vid sjukhusvistelse?
fr · H811856 · 2020-12-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:856 Åtgärder mot vapenstölder av (M) till Statsrådet (S) skedde ett antal vapenstölder från . Ett av vapnen från stölden på har precis återfunnits. Det hittades vid en husrannsakan efter ett inbrott. Den som hade vapnet var en 15-årig pojke som var på rymmen från ett HVB-hem. Han står nu åtalad för att på uppmaning av gängmedlemmar ha försökt mörda en ung man som ett led i ett pågående knarkkriget. Ett av vapnen från förekom i en bedrägeriutredning, och en ung kriminell man har efter att ha skickat bilder på det till en annan man åtalats för att ha innehaft vapnet. Men den pistolen återfanns aldrig. Tillgången till illegala vapen, vapendelar och explosiva varor vållar problem i . I flera fall har dessa vapen smugglats in i landet, andra har man fått tag på närmare än så. På regeringens hemsida kan vi läsa att man har skärpt straffen för bland annat grovt vapenbrott och grovt brott mot tillståndsplikten för explosiva varor. Ändå har vapenstölderna skett på , och att ifrågasätta ordning och ansvar för vapnen på känns därför relevant. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkra upp att dessa stölder inte ska kunna ske på ?
fr · H811858 · 2020-12-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:858 Den vita käppens status som trafiksymbol av (SD) till Infrastrukturminister (S) Den vita käppen är en internationellt erkänd symbol som visar att användaren har en synnedsättning. Den vita käppen är de synskadades möjlighet att kommunicera med andra och seende trafikanter. Därför är det viktigt att övriga trafikanter visar hänsyn till de personer med synnedsättning som vistas i trafiken. I samtal med har jag fått information som visar att trafikanter inte visar den hänsyn som lagstiftningen kräver. finns inte den vita käppen omnämnd i de lagar och förordningar som reglerar trafikmiljön. I 3 kap. 58–63 § trafikförordningen hanteras ”skyldigheter mot gående, cyklande och mopedförare”. En tydligare skrivning i just detta parti av lagstiftningen skulle skydda de synskadade i trafiken, ty huvudansvaret för att säkerställa god trafiksäkerhet åvilar den seende trafikanten. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är regeringen beredd att höja trafiksäkerheten för synskadade genom att lagstiftningsvägen eller genom annan reglering öka respekten för den vita käppens ställning i trafiken?
fr · H811859 · 2020-12-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:859 Personalförsörjning på vård- och omsorgsboenden av Kopparklint (M) till Socialminister (S) ställde jag frågor till statsrådet i en interpellationsdebatt om vaccinationsstrategier och beredskap för potentiella smittor. Statsrådet uttryckte att beredskap var god och att det inte fanns något att anmärka på. Det visade sig dock vara fullständigt fel med tanke på de brister som visat sig ha under covid-19-pandemin, där flera tusen människor dött till följd av smittan. Och dessutom fortsätter att dö och smittas på grund av den snabba smittspridning som regeringen ytterst har ansvar för. Man vidtog inte tillräckliga åtgärder utan släppte snarare på restriktionerna i då smittspridningsläget var som värst. I en artikel i hävdar statsministern att landets regioner bär ansvaret för att gamla människor på äldreboenden inte har fått den vård de har rätt till under pågående pandemi och att det inte råder någon tvekan om att så är fallet. I den svåra tid vi befinner oss i behöver en stark ledning som är tydlig, ansvarsfull och handlingskraftig. Då är det inte klädsamt att regeringen skyller ifrån sig och letar efter syndabockar som exempelvis läkare, läkarbolag och annan vård- och omsorgspersonal som, dygnet runt sedan pandemin bröt ut kämpat för att rädda liv. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ämnar ministern verka för att säkerställa att vård- och omsorgspersonal ute i landets kommuner stannar kvar i sina yrken efter alla påfrestningar som pandemin medfört?
fr · H811860 · 2020-12-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:860 Ett förbud mot bensinbilar av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) , vd för , har sagt att ett förbud mot bensin- och dieselbilar vore en bättre lösning än olika former av subventioner för att få bilister att gå över till elbilar. Uttalandet välkomnas av finansmarknadsminister . kommer det inte att vara tillåtet att sälja nya bensin- och dieseldrivna bilar i . Frågan är om kan gå före EU och förbjuda försäljning av fossildrivna bilar. Den utredning om förbudet mot att sälja nya bensin- och dieselbilar som ska presenteras ska bland annat titta på den frågan. Bilen är oumbärlig för många enskilda och för familjer som kämpar med att få ihop livspusslet. De allra flesta svenskar bor inte i och kan inte cykla till jobbet eller skolan. Ännu mindre kan de skjutsa barnen på pakethållaren till fritidsaktiviteter. Jag anser att det är orealistiskt att ha ett förbud på plats så tidigt som aviserats från regeringen, och ett tidigarelagt förbud kan komma att bli mycket kostsamt för de som måste ha bil, vilket ofta är personer som bor på mindre orter och på landsbygden. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Har statsrådet uttalande stöd inom regeringen och avser regeringen att vidta åtgärderför att minimera de negativa ekonomiska konsekvenser ett eventuellttidigareläggande av bensinbilsförbud skulle medföra för landets konsumenter?
fr · H811861 · 2020-12-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:861 hav och vatten av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) hav och vatten i och runt är en förutsättning för levande hav och vatten. Tyvärr upptäcker vi nya problem med nya medicinska rester som förgiftar eller påverkar livskraften negativt i hav och vatten. rapporterar nu om höga halter av läkemedlet diklofenak, där små mängder läkemedel förorenar stora mängder vatten. Läkemedel och tillgången på receptfria läkemedel har varit till stor nytta. Det avlastar hälso- och sjukvården som onödiga sjukskrivningar minskar, Lösningen på höjda halter av läkemedel i hav och sjöar är inte ett förbud mot läkemedel eller minskad tillgång utan recept. Däremot går det att förbättra dagens vattenrening i de kommunala vattenreningsverken. Både avloppsledningar och reningsverk är av dålig kvalitet runt om i , vilket har uppdagats inte minst genom större läckor och utbrott av kolibakterier på många ställen. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur avser ministern att arbeta för att höja kvalitetet på vattenreningsverken för att fånga upp skadliga läkemedelsrester så att de inte når hav och vatten?
fr · H811862 · 2020-12-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:862 Uppdraget om flytt av varg av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Länsstyrelserna i , , , , , , och har fått ett regeringsuppdrag att i samråd med redovisa områden där utsättning av genetiskt viktiga vargar kan ske utifrån de regionala förutsättningarna. Redovisningen ska ske . Syftet är att säkerställa gynnsam bevarandestatus för den svenska vargstammen. I proposition 2008/09:210 En ny rovdjurspolitik fastslås att det ska finnas en stark och livskraftig vargstam över hela med undantag för renbetesområde och . Vargen finns inte i hela men det finns en väldigt stor koncentration i . Allt pekar på att nuvarande regeringsuppdrag kommer att leda till en ännu större population av varg i om nya vargar ska flyttas dit och genetiskt viktiga vargar och nya revir kommer att bli undantagna från licensjakt. I regeringsuppdraget står även att beslut om flytt av varg behöver förankras i berörda län och i viltförvaltningsdelegationerna. Tyvärr visar historien sedan viltförvaltningarnas tillkommande att förankringen av beslut inte tas hänsyn till av . Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att stärka det lokala inflytandet om inflyttning av varg i berörda län?
fr · H811863 · 2020-12-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:863 Skrivelsen om försvarspolitiska samarbeten av (M) till Försvarsminister (S) väckte jag en fråga (2019/20:2138 ) om den skrivelse om internationella militära samarbeten som regeringen aviserade . Statsrådet anförde följande: ”har frågat mig om det finns en tidtabell att presentera för arbetet med den särskilda skrivelse om internationella militära samarbeten som regeringen utlovade att lägga på bord . Försvarsdepartementet har åtagit sig att lämna en skrivelse till om försvarspolitiska samarbeten. Beredning pågår i .” Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att återkomma till med en precisering av vilken höst som åberopas i svar på fråga 2019/20:2138?
fr · H811864 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:864 Problem med bidrag till etniska organisationer av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) delar ut bidrag till etniska organisationer. Det är ett uppdrag som myndigheten har haft och som regleras i förordning. av skattebetalarnas pengar delar man ut för att stötta organisering på etnisk grund. Rätten att organisera sig i föreningar är grundläggande och oerhört viktig att värna, men det innebär inte att det ligger i skattebetalarnas intresse att genom mångmiljonbidrag från statliga myndigheter finansiera vilka organisationer som helst. De etniska organisationerna i fråga lever i mycket hög grad på statliga bidrag och hade sannolikt inte alls existerat i samma utsträckning, om än alls, utan dessa bidrag. Detta framkommer av de årliga återrapporteringar till regeringen som MUCF gör om användning och effekter av bidraget. Inte minst mot bakgrund av att till följd av en extremt ansvarslös migrationspolitik har blivit ett mycket segregerat samhälle, där rena parallell- och skuggsamhällen förekommer, är det problematiskt att staten finansierar organisationer på etnisk grund. Det finns en risk för att den typen av bidrag underminerar etablering i och anpassning till det svenska samhället och att det snarare underblåser det redan enorma segregationsproblem som vårt land har. Att en sådan risk finns är troligt mot bakgrund av att flera av de etniska organisationer som erhåller bidrag från MUCF kan knytas till invandrargrupper i i vilka många människor står utanför det svenska samhället, exempelvis sett till mycket hög arbetslöshet i de nämnda invandrargrupperna. Utöver den mer generella problematiken med statliga bidrag till etniska organisationer finns även mer specifika problem kopplade till enskilda organisationer med fall som rör såväl bidragsfusk som extremistiska inslag. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att säkerställa att statliga bidrag till etniska organisationer inte underminerar anpassning och bidrar till ytterligare segregation i det svenska samhället?
fr · H811865 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:865 Anklagelser om bedrägeri och korruption i Globala miljöfonden av (M) till Statsrådet (MP) Klimatet är en ödesfråga. har i internationella medier mottagit flera anklagelser kopplade till bedrägeri och korruption i Globala miljöfonden (The Global Environment Facility, GEF). Fonden, som är en mellanstatlig organisation etablerad 1992 under , är en av de 15 organisationer som tog emot mest svenskt kärnstöd , med . Anklagelserna mot GEF kommer i när flera givare har rest frågetecken kring hantering och tillsyn vid UNDP. Flera visselblåsare och experter kritiserar UNDP och uttrycker oro för att den misskötta ekonomin och den dåliga tillsynen är utbredda, att problem som framförs i utvärderingar inte tas på allvar av senior personal och att ingen ställs till svars. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa att svenska skattebetalares pengar, som betalas ut i form av kärnstöd, inte går till korruption i GEF?
fr · H811866 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:866 Uppgifter från utrikesministern av (M) till Utrikesminister (S) hade jag en interpellationsdebatt med utrikesminister där vi debatterade de så kallade terrorlönerna och bistånd till den palestinska miljömyndigheten samt FN:s organisation . I debatten framförde utrikesministern uppgiften att över 1 miljon palestinier har varit fängslade i . Ett exempel på antal fängslade palestinier går att ta del av via B'Tselem – in the Occupied Territories – där siffran, per augusti , är 4 207 fängslade palestinier. Tittar man bakåt i tiden i samma källa handlar det om ungefär samma siffra , något tusental upp eller ned i jämförelse. Därför känner jag att det finns skäl att reda ut vad som gäller, så att debatten blir saklig. Min fråga till utrikesminister blir därför: Med anledning av ministerns uttalande – vad har ministern för konkret källa för uppgiften att 1 miljon palestinier fängslats, och syftar den siffran på?