frs · H812417 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:417 Utveckling och mätbara mål för att bekämpa våld mot barn och fråga 2020/21:418 Regelbunden uppföljning av våld mot barn av (SD) har frågat mig vilka mål som finns kopplade till den nu aktuella kartläggningen och uppföljningen, och vilka åtgärder som kommer att företas för att dessa ska uppnås. Han har även frågat mig om avsikten är att undersökningarna framöver ska vara regelbundet återkommande och ge underlag för statistik på området. I frågorna hänvisar till ett beslut som innebär att regeringen beviljat medel till Stiftelsen för att förbereda en undersökning om förekomst av våld mot barn i . Jag besvarar frågorna samlat. Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Målet grundar sig bl.a. på de åtaganden som gjort genom att ratificera FN:s konvention om barnets rättigheter och syftar till att främja och skydda barnets rättigheter och intressen i samhället. Målet innebär att alla barn, oavsett bl.a. ålder, kön, ursprung och funktionsnedsättning, ska få sina rättigheter tillgodosedda. Regeringens arbete ska även bidra till att Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling genomförs, bl.a. berörs mål 16.2 om att eliminera övergrepp, utnyttjande, människohandel och alla former av våld eller tortyr mot barn. Alla barn ska få sina rättigheter tillgodosedda. Det är därför särskilt angeläget att fortsatt uppmärksamma de barn som löper förhöjd risk att utsättas för rättighetskränkningar eller övergrepp. Att barn blir utsatta för eller upplever våld, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, kan medföra stora konsekvenser för barn på både kort och lång sikt och för samhället i stort. Trots en tydlig målsättning om att inget barn ska utsättas för våld drabbas en stor andel barn och unga av våld i under sin uppväxt och rätten att skyddas från våld är fortfarande inte fullt tillgodosedd för alla barn trots genomförda insatser. Att barn utsätts för våld är oacceptabelt och kräver därför fortsatta åtgärder inom flera politikområden. Ett flertal åtgärder har genomförts, pågår och planeras inom området. Av dessa kan särskilt följande nämnas. har Stiftelsen i samarbete med genomfört en nationell kartläggning av våld mot barn med medel från regeringen. Stiftelsen har med beviljade medel från regeringen –2019 även tagit fram vägledningen Fjärde rummet – en modell för stöd och behandling för barn som utsatts för våld och övergrepp, som bygger på samverkansformen barnahus. Det ingår också i uppdrag att se till barn som utsatts för brott får det stöd och den hjälp som de behöver. Det gäller även barnens närstående. fördelas utvecklingsmedel och tillhandahålls nationellt och regionalt kompetensstöd i syfte att kvalitetsutveckla arbetet mot våld i nära relationer, vilket bl.a. omfattar våld mot barn, inom vården och omsorgen. Medlen är beslutade av . fick ett förnyat treårigt uppdrag att fördela utvecklingsmedel och att, i samverkan med flera andra myndigheter, ge kompetensstöd till kommuner, regioner och ideella organisationer för att utveckla och kvalitetssäkra arbetet mot våld i nära relationer. Till följd av utbrottet av covid-19 har fått extra medel att fördela till civilsamhällesorganisationer som bl.a. arbetar med barn i utsatta situationer så att de kan utöka sina stödverksamheter för att möta ökade och förändrade behov. Nuvarande kompetensteamet mot hedersförtryck permanentas och blir därmed ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i . Det bör ingå i centrets arbete att regelbundet undersöka omfattningen av detta våld och förtryck. Ökat skydd för barn och unga mot våld är även centralt i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2017–2026. Regeringen lägger även särskild vikt vid ett utökat och verkningsfullt våldsförebyggande arbete. För att arbetet ska få kraft anser regeringen att det är nödvändigt med ett fortsatt samlat grepp för att motverka våld mot barn och avser att vidta ytterligare åtgärder. Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att ta fram en nationell strategi mot våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Strategin ska anlägga ett helhetsperspektiv och möjliggöra en sammanhållen politik, bland annat genom att tydliggöra olika aktörers ansvar, identifiera brister och föreslå insatser för att förebygga att barn utsätts och stärka förmågan att stödja dem som utsatts. Därtill överlämnade Utredningen om skydd för barn som bevittnar våld eller andra brottsliga handlingar och ansvar för uppmaning att begå självmord sitt betänkande (SOU 2019:32). Utredningen föreslår bl.a. att ett nytt brott införs, barnfridsbrott, som gör det straffbart att utsätta ett barn för att bevittna brott i nära relation. Betänkandet har remitterats och bereds nu vidare inom .