ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811406 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:406 Fribeloppet av (M) till Statsrådet (S) Fribeloppet är den maximala inkomst en student får erhålla utan att förlora sitt studiemedel. Många studenter klarar utan problem av att arbeta vid sidan av sina studier men tvingas i och med fribeloppets låga tak att tacka nej till jobbpass och måste planera noga för att inte arbeta för mycket. Att studenter tvingas tacka nej till arbete är givetvis inte önskvärt. Ett arbete vid sidan av studierna ger inte bara en större frihet och mer pengar i plånboken, det ger också en värdefull koppling till arbetsmarknaden och ökar studentens möjlighet till arbete efter avslutad examen. Under pågående kris är det viktigt att studenter inte hindras från att jobba extra i bland annat vården, och det är därför bra att fribeloppet helt slopats . Krisen är dock långt ifrån över, och smittspridningen ökar nu i stora delar av och världen. Därför önskar jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att regeringen ska besluta om slopat fribelopp även ?
fr · H811407 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:407 Polisyrkets attraktivitet av (M) till Statsrådet (S) Trots regeringens löften om fler poliser är polistätheten lägre än , och den svenska polistätheten är bland de lägsta i EU. står var femte plats på polisutbildningen tom. Polisyrket är ett av de mest hedersamma yrken man kan välja och borde också avlönas därefter. Höjs inte attraktiviteten för polisyrket kommer målet om 10 000 fler polisanställda att bli svårt att nå. Regeringen kan här och såklart skylla på pandemin, men problemet med tomma platser och avhopp från fanns redan före pandemin. Därför önskar jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att höja attraktiviteten för polisyrket?
fr · H811408 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:408 Utbyggnaden av 5G-nätet och rikets säkerhet av (M) till Statsrådet (S) och Försvarsmakten har bedömt att de kinesiska bolagen inte ska ges möjligheten att delta i utbyggnaden av 5G-nätet i , med hänvisning till rikets säkerhet. beslöt att att följa den bedömningen. Förvaltningsrätten i har dock beslutat att tillfälligt stoppa vissa delar av förbudet mot Huawei i 5G-auktion. Förvaltningsrätten menar att Huawei har rätt att överklaga beslutet och att de delar som berör Huawei ska upphöra att gälla tills vidare. Rättens beslut är en så kallad inhibering, som betyder att PTS-beslutet inte gäller förrän förvaltningsrätten har avgjort frågan slutgiltigt. Det är problematiskt att en domstol kan fatta beslut som kan innebära att säkerhet kan påverkas negativt. Regeringen måste säkerställa att beslut som rör säkerhet ytterst avgörs genom ett sammanvägt politiskt beslut. I samband med att den nya lagstiftningen, som rör bland annat 5G-nätet, antogs av gjordes ett tillkännagivande till regeringen. Frågan gällde möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd till regeringen när det är motiverat utifrån säkerhet. I regeringens ursprungliga förslag ingick att överklagande skulle kunna göras till en förvaltningsdomstol och inte till regeringen. Regeringen har dock inte agerat i frågan och lagt fram något ändringsförslag. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att garantera att olämpliga aktörer som kan hota säkerhet inte får vara med och bygga det nya 5G-nätet?
fr · H811409 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:409 Utbyggnaden av 5G av (SD) till Statsrådet (S) Förvaltningsrätten i häver Post- och () beslut att inte låta den för spionage misstänkta kinesiska telekomjätten delta i utbyggnaden av det nya 5G-nätet i . Företaget kan nu komma att släppas in i budgivningen om de åtråvärda licenserna. Det rapporterar bland annat SVT. PTS beslut att säga nej till Huawei kom något överraskande efter att energi- och digitaliseringsminister (S) tidigare avvisat en utestängning av det kinesiska bolaget med hänvisning till att det saknas laglig möjlighet för detta i . Det vore dock förödande för svensk säkerhet om Huawei inte utestängs från utbyggnaden av 5G i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att säkra utbyggnaden av 5G i ?
fr · H811410 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:410 Kommunikation mellan närstående i en rättegång av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I medierna uppmärksammades en brottsutredning där beslag av en sms-konversation användes i en rättegång. Ärendet gällde grovt insiderbrott, och konversationen var mellan två bröder. Kommunikation mellan närstående får inte användas som bevis i en rättegång om de åtalade inte godkänt detta. Det är viktigt att all bevisning ska kunna användas i rättegångar, särskilt när det gäller grov brottslighet. Med anledning av detta önskar jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ändra lagen så att även kommunikation mellan närstående ska kunna användas i rättegångar, utan de åtalades medgivande?
fr · H811411 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:411 Översyn av straffpåföljderna för 15–17-åringar i skärpande riktning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Allt yngre personer begår allt grövre brott. Antalet anmälda våldsbrott där minst en person registrerats som misstänkt har ökat . anmäldes totalt ca 37 400 brott där den misstänkte var i åldern 15–, enligt statistik från . Utvecklingen är mycket allvarlig och måste stoppas. Antalet ungdomar som begår grova rån har ökat lavinartat . Rånen har blivit grövre med förnedringsinslag. presenterade den så kallade , en rapport om ungdomars levnadsvanor. Den visar bland annat att var femte pojke i årskurs 2 på gymnasiet i har blivit rånad . Utöver detta visar undersökningen att drygt var femte pojke i årskurs 9 känt sig allvarligt hotad . Detta påverkar en ung person på många plan och leder till rädsla för att gå till skolan, rädsla för att gå till träningar, svårigheter att sova och svårigheter att prestera bra i skolarbetet. Detta måste få ett slut. Vi moderater vill ha en översyn av straffpåföljderna för 15–17-åringar samt förslag på skärpningar. Med anledning av detta önskar jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att göra en översyn av straffpåföljderna för 15–17-åringar?
fr · H811412 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:412 En ny huvudregel i sekretesslagstiftningen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Samhällsutvecklingen går åt fel håll när det gäller ungdomsbrottsligheten. Allt yngre barn begår grova brott. Enligt poliser begår 10–12-åringar rån och andra grova våldsbrott. Vid kontakt med ungdomspoliser har det framkommit att ofta inte lämnar ut uppgifter som poliser efterfrågar i brottsutredningar. Det innebär i förlängningen risk att unga gärningsmän kommer undan brott som begåtts. Det kan få påföljder som att unga fortsätter med en grövre kriminell bana. Trots många ändringar gällande sekretess är detta fortfarande ett stort problem. Detta måste en gång för alla upphöra. Därför vill vi moderater införa en ny huvudregel i offentlighets- och sekretesslagen som innebär att myndigheter ska dela alla relevanta uppgifter i sin verksamhet med polisen och andra brottsbekämpande myndigheter för att förhindra eller utreda brott som kan leda till fängelse. Med anledning av detta önskar jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att införa en ny huvudregel i offentlighets- och sekretesslagen som innebär att myndigheter ska dela alla relevanta uppgifter i sin verksamhet med polisen och andra brottsbekämpande myndigheter?
fr · H811413 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:413 Slopande av mängdrabatten av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Brottsligheten i blir allt grövre. Mord och mordförsök med skjutvapen har blivit vardagsbrott i . Brottslingarna har blivit alltmer hänsynslösa, och oskyldiga människor har mist sitt liv då de råkat vara på fel plats. Utvecklingen måste stoppas, och fler åtgärder måste genomföras. För att hindra utvecklingen är det bästa att ingen ung människa börjar begå brott, och brottsförebyggande åtgärder, som till exempel en bra skola, är oerhört viktiga. Men det viktiga just nu är att stoppa dem som begår grova brott, vilket innefattar långa fängelsestraff. När en person sitter i fängelse kan denne inte begå brott ute i samhället. I tillämpas asperationsprincipen, i dagligt tal kallat för mängdrabatten. Denna innebär att för det allvarligaste brottet döms till det fulla straffvärdet och att straffet för övriga brott minskas i snabb takt, detta i samma rättegång. Detta innebär att en brottsling som begått till exempel fem rån får endast något högre straff än den som begått ett rån. Detta är fel från många synvinklar, inte minst från brottsofferperspektivet. Det femte rånoffret får ingen upprättelse genom domen. Vi moderater anser att detta måste ändras. Vi vill ta bort dagens mängdrabatt så att man får fullt straff för de tre grövsta brotten. Detta skulle innebära att fängelsestraffen skulle öka med 60–. Med anledning av detta önskar jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att komma med förslag om att ändra dagens form av mängdrabatt i skärpande riktning?
fr · H811414 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:414 Skärpning av skolors brottsförebyggande arbete av (M) till Utbildningsminister (S) lämnade Skolundersökningen om brott 2019. I den framkommer att nästan hälften av alla elever i årskurs 9 är oroliga för att utsättas för brott, vilket påverkar deras vardag. Oron resulterar i att de inte går till skolan, att de undviker att gå ut , att de undviker specifika platser med mera. Denna oro påverkar skolresultat, sömn med mera. I rapporten framkommer att av de killar som har blivit utsatta för hot har uppgett att de hållit sig borta från skolan en hel dag på grund av oro. Detta är mycket allvarligt för skolgången. Med anledning av detta önskar jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skolorna ska skärpa sitt brottsförebyggande arbete?
fr · H811415 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:415 Skärpt granskning av statliga bidrag av (M) till Statsrådet (MP) Statliga bidrag ska gå till föreningar som respekterar demokratin i . Dock framkommer det alltför ofta att statliga bidrag går till föreningar som motarbetar demokratin, vilket är mycket allvarligt både för samhällets utveckling och för respekten för hur skattebetalarnas pengar används. avslöjade att den statliga myndigheten mot segregation, Delmos, beviljat folkets hus för att minska och motverka segregation. I ansökan framgår att en huvudaktör i projektet är Grupp 194 . Enligt har denna grupp postat antisemitiska inlägg på Facebook. , direktör på , har inlett en utredning genom att begära en särskild redovisning från folkets hus. Detta innebär att folkets hus fått i uppdrag av staten att göra en oberoende granskning av sin egen samarbetspartner. Enligt Kessling är systemet med granskningar uppbyggt på detta sätt. Det vill säga att staten låter organisationer granska sig själva och sina samarbetspartner. Det innebär en risk för jäv och felaktig hantering av skattepengar. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att detta är ett bra system, eller avser statsrådet att genomföra en ändring?
fr · H811416 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:416 EU-förbud mot jakt av (M) till Statsrådet (S) I för biologisk mångfald vill att av all mark och alla hav ska vara strikt skyddade, vilket i sammanhanget innebär att varken jakt eller fiske får bedrivas enligt förslaget. Därmed likställer jakt och fiske med bland annat gruvdrift, som inte heller ska tillåtas i områden som är strikt skyddade. har medlemsländerna möjlighet att lämna synpunkter på förslag. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet garantera att regeringen kommer att verka för att det inte blir ett förbud mot att bedriva fiske och jakt på av all mark och alla hav i ?
fr · H811417 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:417 Utveckling och mätbara mål för att bekämpa våld mot barn av (SD) till Statsrådet (MP) I ett pressmeddelande från regeringen aviserades att förekomsten av våld mot barn i ska kartläggas samt att Stiftelsen tilldelas medel för detta. Samarbete ska ske med . Det viktigaste är dock alltid att barn skyddas och värnas, att våld mot barn undviks och bekämpas samt att överträdelser bestraffas. Kartläggningar och undersökningar behövs, men minst lika viktigt är agerande och konstruktiva direkta lösningar. Undersökningar med finansierade uppdrag behöver målstyras så att barn verkligen ska slippa utsättas för våld. Tydliga mål som kan avgöra om utvecklingen verkligen går i rätt riktning är antagligen avgörande för att de insatser som görs på området ska kunna bedömas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka mål finns kopplade till den nu aktuella kartläggningen och uppföljningen, och vilka åtgärder kommer att företas för att dessa ska uppnås?
fr · H811418 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:418 Regelbunden uppföljning av våld mot barn av (SD) till Statsrådet (MP) I ett pressmeddelande från regeringen aviserades att förekomsten av våld mot barn i ska kartläggas samt att Stiftelsen tilldelas medel för detta. Samarbete ska ske med . Kartläggning av våld mot barn är viktigt. I pressmeddelandet anges att tidigare undersökningar ska följas upp, men nytt blir att även undersöka attityder mot våld och riskfaktorer. Kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn har studerats kontinuerligt . arbetar med ämnet. Det gör även Stiftelsen , vilken exempelvis fick ett regeringsuppdrag om kartläggning 2016. Det vore bra att få regeringens beskrivning mer i detalj av vad som i övrigt skiljer denna nya kartläggning från tidigare undersökningar och pågående arbete kring våld mot barn. För att kartläggningar och statistik ska vara användbara är det önskvärt att likvärdiga undersökningar utförs regelbundet. Detta även för att på ett bra sätt kunna följa upp det som tidigare gjorts. Tyvärr har just regelbundna undersökningar på många sätt saknats om man med regelbundna menar årliga, eller åtminstone återkommande, likvärdiga undersökningar med avsikt att visa statistik och utveckling på området. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är avsikten är att undersökningarna framöver ska vara regelbundet återkommande och ge underlag för statistik på området?
fr · H811419 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:419 Undersökning om radikalisering bland muslimer i av (SD) till Statsrådet (S) Rapporter har strömmat in om att andelen radikala bland muslimer i de europeiska länderna ökar. I visar en undersökning som gjorts i spåren av den senaste tidens muslimska terrordåd att landets muslimska befolkning blir alltmer separatistisk och att en majoritet anser att sharialag står över fransk lag. Studien, som genomförts av (Ifop), påvisar en stor och ökande klyfta mellan fransmän och invandrade muslimer. Bland annat har det framkommit att en betydande och växande andel – i vissa åldersgrupper en majoritet – av den muslimska gruppen anser att islamisk sharialag står över fransk lag. Hos unga muslimer (under ) svarar att sharia har prioritet över franska lagar. Det är en ökning på bara . För den muslimska befolkningen som helhet är siffran också hög – delar den uppfattningen. Studien har även jämfört olika religiösa grupper sinsemellan i det här avseendet, och det visar sig att muslimer sticker ut. Exempelvis är det av landets bekännande katoliker som anser att religiösa påbud är jämförbara med eller trumfar fransk lag. Beträffande lärares rätt att visa karikatyrer av religiösa gestalter var skillnaden mellan muslimer och andra grupper ännu större. av de tillfrågade muslimerna anser att det ska vara förbjudet att visa skämtteckningar av . Bland övriga, inklusive landets katoliker, är det tvärtom en mycket stor majoritet, , som tycker att det ska vara tillåtet med satirteckningar av såväl som andra religiösa personer. Sju av tio tillfrågade muslimer anser också att det är fel att stänga ned radikala moskéer och muslimska organisationer som uppviglat till våldsanvändning som en del av jihad. Bland den övriga franska befolkningen var siffrorna de omvända. Undersökningen är en skrämmande läsning om hur utvecklingen i ser ut. Tidigare undersökningar gjorda i vittnar om liknande utveckling här. Att dessutom tro att utvecklingen i skulle ha ändrats är att vara naiv. I stället har flera avslöjanden och händelser vittnat om liknande utveckling som i . Muslimska skolor har stängts på grund av kopplingar till islamistiska nätverk där Säkerhetspolisen larmat om att barnen kunnat vara föremål för radikalisering, imamer i moskéer har avslöjats förkunna islamism, islamistiska partier med krav på sharialagars införande i har bildats, politiska partier har infiltrerats, både lokalt och nationellt, av islamister (inte minst i har mer eller mindre tagits över av islamister, enligt avslöjanden i ). Vi har sett islamistiska terrordåd på svensk mark. Svenskar är tvingade till livvaktsskydd på grund av karikatyrer av . Listan kan göras lång. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till att utföra en grundlig undersökning om radikaliseringen av muslimer i för att kartlägga omfattningen av den?
fr · H811420 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:420 EU-förslag om striktare krav på anpassning av (SD) till Statsrådet (S) Enligt kommer inrikesministrarna för , och att lägga fram ett förslag som innebär att migranter som kommer till måste lära sig språket och uppmuntra sina barn att integreras. Man framhåller framgångsrik integration som avgörande för en fungerande social sammanhållning. För att detta ska lyckas kräver man att även migranterna anstränger sig för att integreras. Ytterligare punkter i förslaget rör religiös utbildning av imamer som man anser att borde finansiera och att så kallade icke-statliga organisationer som publicerar material som syftar till att motverka integration ska förlora statlig finansiering. Skulle förslaget dras tillbaka före fredag tror man att president kommer att se till att det i stället läggs fram på mötet då samtliga 27 länders statsöverhuvuden möts. I det nuvarande utkastet pekar man ut hotet från islamistisk terrorism som orsak till de senaste attentaten i och . Detta går ju direkt emot den förhärskande ideologin i , som stötts av övriga sju riksdagspartier och som i stället uppmuntrat migranter att bibehålla sin kultur, sina sedvänjor och sitt språk för att skapa det mångkulturella samhället, som de övriga sju riksdagpartierna dessutom infört i den svenska grundlagen. Man kan dock i sammanhanget notera att få av dessa sju riksdagspartier vill använda sig av begreppet mångkultur. har länge hävdat just det som är en del av det förslag som , och kommer att lägga fram. Hade övriga partier lyssnat på SD, med krav på migranters anpassning till värdlandet, hade många av de problem och tragedier som följt i det mångkulturella samhällets spår kunnat undvikas. fortsätter dock fortfarande att ge olika bidrag till islamistiska, antisemitiska och terrorhyllande rörelser i . Man har dessutom förhalat lagstiftning för att täppa till miljonrullningarna av svenska skattemedel till sådana organisationer. Med anledning av det kommande förslaget och situationen i vill jag fråga statsrådet , som ansvarar för inrikespolitiken: Stöder statsrådet förslaget från , och om striktare krav på anpassning, och om inte, varför?
fr · H811421 · 2020-11-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:421 Brist på riktade satsningar till resebranschen av (M) till Näringsminister (S) lyfte vikten av en strategi för att få fart på turismen i och framöver. är UD:s reserestriktioner förlängda fram till för destinationer utanför EU. Mitt i en pågående pandemi är det förståeligt att vi har tuffa reserestriktioner. Något som är mindre förståeligt – helt oförståeligt, faktiskt – är varför en hel bransch i , resebranschen, lämnas helt åt sitt öde. Regeringen har inte infört några speciella stöd till en bransch som i stort sett haft näringsförbud . Regeringen har beslutat om riktade direktstöd till andra, exempelvis kultursektorn, men valt att rösta nej till den självfinansierande resefond som tidigare föreslagit att införa för resebranschen. De generella stöden räcker inte när en bransch mer eller mindre har näringsförbud under en oviss framtid. Min fråga till näringsminister är därför: Delar ministern uppfattning att det är viktigt att få fart på turismen efter pandemin och i så fall, avser ministern att agera för att resebranschen ska få riktade ekonomiska satsningar med anledning av ?
fr · H811422 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:422 användning av administrativa frihetsberövanden av (V) till Utrikesminister (S) arresterades feministen och människorättsaktivisten av israelisk militär i sitt hem i Beitunia, strax utanför . Trots att det nu gått över har inte israeliska myndigheter presenterat några anklagelser mot henne. Det är inte första gången al-Saafin utsätts för en liknande behandling. tvingades hon tillbringa månader i förvar utan att några anklagelser eller bevis lades fram. Enligt använder sig flitigt av så kallade administrativa frihetsberövanden, det vill säga arresteringar som beordrats av myndigheter utan att rättssystemet först prövat ärendet. var 355 palestinier föremål för denna form av frihetsberövande, enligt den israeliska människorättsorganisationen B’Tselem. Amnesty rapporterar återkommande om att palestinier nekas rätt till en rättvis rättegång. förhörs de intagna utan att deras advokat får närvara. Palestinier ställs ofta inför militärdomstolar trots att de är civila. De allvarligaste rapporterna vittnar om utbredd tortyr i de israeliska fängelserna. Misshandel, hot om repressalier mot den intagnes familj, förhindrande av sömn och elchocker är enligt Amnestys uppgifter vanligt förekommande. Även arresteringar av barn förekommer. visar tydligt att man varken värnar rättssäkerhet eller demokratiska värderingar. uppger att man strävar efter att utveckla relationerna med , inte minst genom ökad handel och näringslivsfrämjande verksamhet. Jag förutsätter att regeringens ambitioner om att utveckla relationerna med går hand i hand med krav på att respektera rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. Utrikesminister talar varmt om Agenda 2030. Mål 16 handlar bland annat om att främja rättssäkerheten på nationell och internationell nivå samt säkerställa lika tillgång till rättvisa för alla. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur agerar ministern och mot rättsvidriga så kallade administrativa frihetsberövanden?