ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811899 · 2020-12-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:899 Politiskt ansvar under pandemin av (SD) till Socialminister (S) Kommunernas hemtjänst och äldreomsorg har haft omfattande brister under pandemins inledning. SVT har avslöjat att Sahlgrenskas avdelning för vårdhygien mejlat ut att det inte fanns anledning för kommunerna i att förbereda sig. Mejlet gick ut från Sahlgrenskas avdelning för vårdhygien, men varken hos Sahlgrenska eller centralt dyker det upp när SVT frågar pressavdelningarna vilka budskap som gick ut till kommunerna. Det tyder på en mörkläggning av det budskap som gick ut. Men bilden av bristande rutiner bekräftas också av svar på en stor enkät som gjort till kommunernas ansvariga sjuksköterskor och som SVT tagit del av. Enligt svaren saknades på flera håll skyddsutrustning, rutiner och kompetens när smittan kom till äldrevården. Även socialministern försökte tona ned riskerna med viruset och hävdade att vi hade god beredskap. Till SVT sade socialministern : ”Jag förstår att man får lite ont i magen när man läser och får nyhetsflashar, men så har vi en god beredskap.” Regeringen har fatalt misslyckats med hanteringen av pandemin. Det har inte funnits någon beredskap, och åtgärderna man vidtagit har antingen inte varit några alls eller i bästa fall varit otillräckliga. Socialministern, som uppenbarligen själv vägrar ta ansvar, hänvisar ständigt till sin ”expertmyndighet” för att bortförklara misslyckandet. Trots att myndighetens generaldirektör redan i inledningen av pandemin slog fast att ”coronaviruset kommer inte att spridas i ” () och därefter misslyckats med att hantera situationen gav regeringen honom fortsatt förtroende att leda myndigheten genom att förlänga hans förordnande till och med . , som skilt ut sig jämfört med omvärlden har genom sin misslyckade strategi över 7 000 döda i pandemin. I stället för att följa WHO:s krav från om testning låg länge efter med detta. Medan andra länder införde strikta gränser för sammankomster, för att inskärpa allvaret hos befolkningen, gick sin egen väg. I stället för att införa krav på munskydd fortsätter att vägra införa detta sätt att minska smittspridningen. är, tillsammans med krigshärjade länder som , , , och och diktaturen samt några önationer i , enda land som inte har något krav eller rekommendationer om ansiktsmask. har också fullständigt misslyckats med att skydda våra äldre på äldreboenden – även under andra vågen av smittan. En av världens främsta dagstidningar, , skriver att det svenska coronaexperimentet är över efter att antalet smittade, antalet sjukhusvårdade och antalet döda har ökat igen i . Experimentet har, enligt tidningen, utgjorts av frivilliga åtgärder som inte har fungerat. är ett av de länder med högst dödstal per capita i världen. Det duger inte längre att socialministern bara slår ifrån sig och pekar på . Till syvende och sist är socialministern och regeringen ansvariga för situationen och måste därmed börja ta politiskt ansvar. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Vilka konkreta åtgärder tänker ministern nu vidta nu för att motverka att pandemin får mer omfattande konsekvenser än nödvändigt?
fr · H811900 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:900 Arbetsmiljön inom äldreomsorgen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) rapporterade SR Ekot att av de inspekterade arbetsplatserna inom äldreomsorgen fick anmärkningar gällande arbetsmiljön. De brister som upptäckte handlade bland annat om det förebyggande arbetsmiljöarbetet, till exempel att arbetsgivaren inte har undersökt och åtgärdat risker på jobbet. De fysiska riskerna, som tunga lyft, stress eller dylikt, är en viktig risk som uppmärksammats men man har även uppmärksammat hur chefer har hanterat personalens höga arbetsbelastning. Coronakrisen har självklart förvärrat situationen för personalen inom äldreomsorgen ännu mer, och de har i vissa situationer även riskerat sina liv på grund av att det har saknats adekvat skyddsutrustning under deras arbete. Arbetsgivaren har ett stort ansvar för arbetsmiljön, men med så häpnadsväckande siffror som har redovisat och den rådande situationen för personalen inom äldreomsorgen måste även arbetsmarknadsministern med ansvar för just arbetsmiljöfrågor reagera med konkreta åtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra den allvarliga situationen gällande arbetsmiljön inom äldreomsorgen?
fr · H811901 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:901 Tillfälligt stoppade trängselskatter av (M) till Finansminister (S) Det finns tydliga uppmaningar att så många som möjligt ska arbeta hemifrån. En del människor kan dock inte göra det; det kan handla om vårdpersonal, förskolepersonal eller andra. En läkare som jag har träffat arbetar både på i och på i . För att ta sig mellan sjukhusen med bil kostar det en hel del i trängselskatt. Detta har gjort att läkaren valt att ta tåget i stället. Under en rådande pandemi borde det finnas möjlighet att tillfälligt stoppa trängselskatten men ändå kunna kompensera regionen så att en fortsatt utbyggnad av kollektivtrafiken kan bli verklighet . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att tillfälligt stoppa trängselskatten i under coronapandemin?
fr · H811902 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:902 Mobiltäckning i hela landet av (M) till Statsrådet (S) En av förutsättningarna för att människor och företag ska kunna bo och utvecklas i hela är att det finns ett pålitligt och heltäckande mobilnät. I är det svårt att vara en del av samhället om man som medborgare inte har möjlighet att digitalt kommunicera med till exempel myndigheter, banken eller sjukvården. Bredbandsutbyggnaden pågår för fullt, dock ej med tillräckligt hög hastighet. Det är många, inte minst på landsbygden, som kommer att få vänta innan de har tillgång till bredband. Där är det avgörande att det åtminstone finns ett mobilt nät att använda för sin telefon. Om det värsta skulle inträffa, en olycka som innebär ett brådskande behov av sjukvård, kan ett fungerande mobilnät vara skillnaden mellan liv och död. I min valkrets finns det fortfarande områden där mobiltäckningen inte är tillfredställande. har det rapporterats om att det även finns stora brister i västra . Dessa brister förekommer inte bara mitt ute i skogen utan i samhällen med flera hundra invånare. Problemen har varit kända men med liten respons från både ansvariga myndigheter och bolag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på den bristfälliga mobiltäckningen, till exempel i västra , och vad avser statsrådet att göra åt problemet?
fr · H811903 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:903 Tillfällig föräldrapenning till barn i riskgrupp av (SD) till Statsrådet (S) införde regeringen viss tillfällig föräldrapenning med anledning av sjukdomen covid-19. Denna föräldrapenning är i första hand avsedd att utgå om skolorna skulle stänga samt för att skydda allvarligt sjuka barn från smitta. Det är bra att regeringen i dessa fall ger föräldrarna möjlighet att stanna hemma med allvarligt sjuka barn, men en sådan möjlighet har redan funnits . Problemet är att regeringen med denna tillfälliga föräldrapeng missar att skydda de barn som tillhör riskgrupper men som inte kan betecknas som allvarligt sjuka. Ett allvarligt sjukt barn kan sjukanmälas från skolan och undantas skolplikten, och föräldrarna kan ansöka om tillfällig föräldrapenning. finns det tyvärr barn som tillhör riskgrupper men som fortfarande omfattas av skolplikt och förväntas gå till skolan och utsättas för smitta och livsfara. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att återkomma till med ett förslag så att även föräldrar till barn som tillhör riskgrupp ges rätt till ersättning när barnet inte kan vistas i skolan på grund av risk att smittas och insjukna?
fr · H811904 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:904 Malmporten i Luleås hamn av (C) till Infrastrukturminister (S) Regeringens godstransportstrategi är tydlig med att det finns många skäl till att öka andelen gods som kan transporteras på järnväg och via sjöfarten. Klimatskäl är givetvis viktigast, men sjöfarten har även fördelen av att ha en stor outnyttjad kapacitet där mer gods kan gå sjövägen till hamnarna längs kusten och att mer gods kan flyttas över till inrikes sjöfart och de hamnar som finns i exempelvis och . I nu gällande nationell transportplan ingår två större hamnprojekt av stor betydelse för sjöfarten och import och export. Dessa båda objekt är Skandiaporten i hamn och Malmporten i Luleås hamn. Båda hamnarna är utpekade av EU som så kallade corehamnar och har därmed en särskilt stor betydelse i transportnätet både nationellt och internationellt. har statens princip vid engagemang i och finansiering av åtgärder varit entydig och har enbart omfattat insatser i själva farleden, utanför hamnområdet. möjliggör dock EU:s gruppundantag för hamnar fler och större insatser . Det är i grunden positivt och något som bör överväga att nyttja för samtliga corehamnar. En sådan princip bör därutöver kunna betraktas som likvärdigt för båda de objekt som ingår i nationell plan, då båda är oerhört viktiga utifrån ett industri-, import- och exportperspektiv. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att säkerställa att principer kring finansiering av sjöfartsåtgärder tillämpas likvärdigt för de två corehamnprojekt, i och , som finns med i befintlig nationell transportplan?
fr · H811905 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:905 De nya målen för förenklingspolitiken av (SD) till Näringsminister (S) Jag har tidigare, både i en skriftlig fråga och en i interpellation, frågat när regeringen avser att återkomma med de nya målen för förenklingspolitiken. Detta eftersom att regeringen bröt mot praxis genom att utelämna dessa i sin budgetproposition. Ett agerande som förvärras av att strukturförändringar på regelförenklingsområdet vore en välbehövd återstartsåtgärd som skulle underlätta för det hårt ansatta näringslivet att ta sig ur pandemikrisen. Varken i svaret på min fråga (2020/21:131) eller under vår interpellationsdebatt (2020/21:50) kunde näringsministern bringa klarhet om i vilket format, än mindre när, regeringen ämnar återkomma till med förslag om nya mål för förenklingspolitiken. I stället skyllde näringsministern sina och regeringens brister på pandemin. har passerat sedan svaret på min skriftliga fråga och ännu har ingenting skett, varför det ter sig ytterst osannolikt att regeringen återkommer med förslag om nya mål för förenklingspolitiken detta år. Utöver att det då är oklart huruvida de nuvarande fortsätter att gälla eller om vi står utan – näringsministern har insinuerat både och – innebär det ett svek mot näringslivet som lämnas undrande. För att underlätta en återhämtning för näringslivet efter pandemin krävs strukturförändringar som möjliggör detta, inte bara stimulanser. Här fyller regelförenkling en viktig funktion för att minska den administrativa bördan och kostnaden för näringsidkarna. Därför är det bekymmersamt att näringsministern nedprioriterar regelförenklingsarbetet genom att nonchalant undvika att få nya mål för förenklingspolitiken på plats. Naturligtvis har regeringen fullt upp som en konsekvens av pandemin, men det är ingen ursäkt då även regelförenkling kan anses utgöra en viktig krisåtgärd. Underlag med goda förslag om ingången för de nya målen har dessutom funnits framställda. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : När och i vilket format kommer ministern att återkomma till med förslag om nya mål för förenklingspolitiken?
fr · H811906 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:906 Målen för förenklingspolitiken av (SD) till Näringsminister (S) Jag har tidigare, både i en skriftlig fråga och i en interpellation, frågat när regeringen avseratt återkomma med de nya målen för förenklingspolitiken. Detta eftersom regeringen bröt mot praxis genom att utelämna dessa i sin budgetproposition. Ett agerande som förvärras av att strukturförändringar på regelförenklingsområdet vore en välbehövd återstartsåtgärd som skulle underlätta för det hårt ansatta näringslivet att ta sig ur pandemikrisen. I svaret på min skriftliga fråga (2020/21:131) svarade näringsministern att ”de nuvarande målen för förenklingspolitiken löper ut ” och att ”de nuvarande målen för förenklingspolitiken kommer vara styrande för regeringens arbete på området till dess nya mål beslutats”. Personligen finner jag att dessa båda uttalanden riskerar att stå i konflikt med varandra. Inte minst eftersom ingenting tyder på att regeringen kommer att lyckas återkomma till med nya mål för förenklingspolitiken för att de ska kunna bli gällande . För att bringa klarhet i detta hade jag en interpellationsdebatt (2020/21:50) med näringsministern . Tyvärr blev jag inte klokare av den, utan näringsministern skyllde endast regeringens brister på pandemin och kunde efteråt inte ens ge klart besked på i vilket format – än mindre när – regeringen ämnar återkomma till med nya mål för förenklingspolitiken. Givet att året löper mot sitt slut och att det ännu inte finns några nya mål för förenklingspolitiken i sikte önskar jag nu aktualisera frågan. Det ovan citerade svaret från statsrådet innebär att de nuvarande målen gäller till , alternativt att de kan gälla längre än så om vi inte hunnit besluta om nya mål. Svaret öppnar med andra ord upp för både och, men jag menar att det vore önskvärt att veta vad som gäller. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Om regeringen inte lyckas få nya mål för förenklingspolitiken på plats , fortsätter då de nuvarande målen att gälla tills vidare?
fr · H811907 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:907 Konsekvensanalys av bonus-malus gällande minibussar av (M) till Finansminister (S) I finns det ett bidrag för anskaffning av bil, vilket är ett värdefullt stöd för den som har en funktionsnedsättning för att dels kunna anskaffa en bil, dels kunna bygga om bilen så att den kan användas funktionellt. Anskaffningsbidrag kan vara på men då är det vissa kriterier som ska vara uppfyllda, till exempel avseende bilens ålder och hur den får vara körd. Bidraget ska täcka tiden framåt. Malus betyder att minibussar, som många som använder permobil eller andra hjälpmedel är tvungna att använda, får en hög fordonsskatt , och 2021 kan malus uppgå till . Det betyder att en barnfamilj som är beroende av en minibuss kan få i anskaffningsbidrag medan malus därefter innebär att familjen ska betala i en extra fordonsskatt. I en skriftlig fråga till statsrådet har jag ställt frågan om regeringen avser att förändra bilstödet med anledning av den kraftiga höjningen av fordonsskatten. Svaret var att en familj kan köpa en mindre bil i stället. Detta är inte möjligt för de flesta eftersom hjälpmedlen inte ryms i de fordonen. Finansministern fick en liknande fråga i en interpellationsdebatt. Hur ska en familj som är beroende av ett hjälpmedel som en permobil ha råd att införskaffa ett sådant fordon med den höga fordonsskatten? Finansministern svarade följande: ”Vad gäller tillgång till bilar för familjer som behöver två permobiler ber jag att få återkomma. Jag är inte insatt i hur mycket en permobil väger och inte heller i vilka bilar som klarar en sådan tyngd. För att svara på en sådan specifik fråga behöver jag se till att plockar fram material. Däremot finns ju alltid möjligheten att köpa en begagnad bil, för då drabbas man inte av malus.” Frågan är vilken konsekvensanalys som regeringen och har gjort när man inför en sådan hög skatt på minibussar, vilka funktionsnedsatta med hjälpmedel måste använda, utan att förändra bilstödet. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilken konsekvensanalys har ministern gjort inför införandet av malus-systemet, vilket begränsar möjligheten för familjer med anhöriga med en funktionsnedsättning att införskaffa en minibuss enligt exemplet ovan?
fr · H811908 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:908 Familjeveckan och bnp av (M) till Finansminister (S) Mitt under brinnande pandemi, när Företagssverige flaggar för att våren kommer att kantas av uppsägningar och konkurser, kommer regeringen med förslaget om att införa en ny förmån för föräldrar i socialförsäkringsbalken: familjedagspenning, som i dagligt tal kallas familjeveckan. När behöver en strategi och en handlingsplan för hur vi ska återstarta efter pandemin, när vi brottas med hur sjukskrivna ska tas om hand på rätt sätt och hur vi ska kunna finansiera det, när ett utdrag ur dagspressen ser ut som ett manus till en amerikansk gangsterfilm och polis och rättsväsen behöver mer resurser, då vill regeringen ta fullt friska och arbetsföra människor ur arbete för att de med skattepengar ska kunna vara lediga med familjen. Jag vill närmast benämna det som verklighetsfrånvänt. Det är naturligtvis svårt att göra prognoser under en pandemi (prognosen för bnp var , enligt ), men givet vad januariavtalet stipulerar och att löneinkomsterna beräknas sjunka med till följd av förslaget, och givet att antalet arbetade timmar i ekonomin på sjunker med samma andelstal, kommer bruttonationalprodukten (bnp) att minska med motsvarande. har gjort en beräkning om påverkan på bnp om förslaget om familjevecka genomförs. Beräkningen gäller för . Om minskningen i antalet arbetade timmar får fullt genomslag i produktionen för skulle bnp att minska med jämfört med om förslaget inte genomförs. Det innebär att det även kommer att finnas ett bortfall i bnp, allt annat lika, om inga åtgärder för att kompensera bortfallet vidtas. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att kompensera för det bortfall i bnp som familjeveckan åstadkommer?
fr · H811909 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:909 Statliga topplån för byggande av hyresrätter av Momodou (V) till Statsrådet (MP) Bostadsbrist, hemlöshet, segregation och trångboddhet – konsekvenserna av att staten har lämnat bostadspolitiken åt sitt öde blir allt tydligare. Marknadskrafterna har fått styra fritt, och ser vi resultaten av de senaste decenniernas avregleringar. Det är dags för staten att återigen ta ett större ansvar. Annars kommer inte de bostäder som framför allt behövs att bli verklighet, det vill säga hyresbostäder med rimliga hyror. Detta gäller inte minst i då byggtakten sjunker. Som ett led i att återupprätta den statliga bostadspolitiken, och som ett komplement till befintliga investeringsbidrag, har därför i motion 2020/21:3192 lagt fram ett förslag om att inrätta ett system med statliga topplån. Kortfattat innebär förslaget att staten lånar upp, och lånar ut, till byggande av hyresrätter till rimliga kostnader. När staten tar över delar av risken för hyresrättens finansiering minskar behovet av eget kapital för det enskilda bolaget, vilket i sin tur ger fler aktörer möjlighet att ta sig in på marknaden, något som stärker konkurrensen i byggbranschen. Även har föreslagit statliga topplån som i sin utformning är mycket lika de som föreslår. LO, å sin sida, lyfter också fram behovet av mer statlig finansiering i bostadssektorn ”om nya bostäder som vanligt folk har råd att bo i ska byggas”. I sitt program för jämlikhet nämner de bland annat förslag som ”fördelaktiga lån, investeringsstöd eller lånegarantier”. I slutbetänkandet från Delegation Bostad 2030 efterlyste man en mer konjunkturkänslig bostadsfinansieringsmodell och poängterade att ”endast staten kan garantera en sådan”. En finansieringsmodell med statliga topplån ger just den stabilitet som Delegation Bostad 2030 efterfrågade. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet och regeringen beredda att utreda på vilket sätt statliga topplån för byggande av hyresbostäder, liknande de som och föreslår, kan införas?
fr · H811910 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:910 Gränsöverskridande samarbete mot manipulation av sport av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) Det meddelades att regeringen tillsatt en utredare för att stärka arbetet mot olagligt spel och matchfixning. Utredaren ska fungera som en länk mellan de myndigheter som behöver samarbeta i frågorna. Vid en presskonferens betonades att flera olika myndigheter behöver involveras i arbetet för att bekämpa den illegala verksamheten. Detta är en välkommen insats. Matchfixning är ett stort och utbrett problem i idrottsvärlden; det växer och omsätter alltmer pengar. Att komma till rätta med detta är extremt viktigt, både internationellt och i . Inte bara för att det handlar om att bekämpa brott, utan för att matchfixning strider mot hela idrottens idé. Det handlar om både elit och bredd. I många fall är de nivåer som är precis utanför den främsta eliten väl så utsatta. Detta gör att tillit och trygghet till svenskt föreningsliv kan komma att ifrågasättas, även om merparten sköts på ett exemplariskt sätt. Matchfixning definieras av idrottsrörelsen själv som ett av de absolut största hoten mot den seriösa idrotten. Även i får vi allt oftare rapporter om misstänkt matchfixning. har flera fall uppmärksammats i medier och är föremål för utredning. Svaret på denna kriminalitet och idrottsförstörelse ligger till stor del i internationellt samarbete och koordinering. Om detta har undertecknad tidigare också lämnat en motion. Det understryks också av Europol. har varit i frontlinjen i kampen mot annan manipulation av sport – då gäller det arbetet mot dopning och framväxten av . På samma sätt som med dopning kan ingen lösa denna uppgift på egen hand. Det krävs samarbete. var konventionen färdig i och man öppnade för länder att ansluta sig. Medan , och tidigt valde att ansluta sig valde att stå utanför. Efter regeringsskiftet uttalade dåvarande idrottsministern att skulle skriva under konventionen mot manipulation av sport. När konventionen var färdig valde 15 länder att skriva under, och har ytterligare länder anslutit sig. Detta handlar om en kamp mot organiserad brottslighet, mot penningtvätt och mot idrottsförstörelse. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser ministern på möjligheterna att ingå i konvention mot manipulation av sport och därigenom kunna motverka matchfixning och har ministern för avsikt att agera för att ska anslutas?
fr · H811911 · 2020-12-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:911 stöd till avradikaliseringen av Daishmedlemmar av (V) till Utrikesminister (S) Det kurdiska självstyret i norra har varit tydligt med att man inte på egen hand kan ansvara för att avradikalisera alla de kvinnor och män som varit medlemmar i och som befinner sig i läger som al-Hol. I en intervju med Ekot uttrycker den kurdiske generalen hur kurderna känner sig övergivna i världen i det mot terrorsekten. Det kurdiska självstyret arbetar däremot redan med avradikalisering, och man har planer på att bygga 16 nya center för detta i norra . De flesta kvinnor från EU-länder, däribland , har flyttats eller ska flyttas från al-Hol till Roj-lägret, och man har planer på att ett av avradikaliseringscentren ska byggas i närheten. rapporterade om att ett Skypemöte skulle äga rum mellan representanter för det kurdiska självstyret och utrikesminister . Syftet från kurdiskt håll var att vädja om stöd från EU för centret. är medlem i den globala koalitionen mot Daish. Koalitionens mål är bland annat att hindra människor runt om i världen från att ansluta sig till terrorsekten. deltagande måste innebära konkret handling. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt bidrar ministern och till det kurdiska självstyrets arbete med avradikalisering av de män, kvinnor och barn som varit medlemmar av Daish?