ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812508 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:508 av (M) Stängda gymnasieskolor fram till jullovet har frågat mig om jag kommer att arbeta för att fatta beslut om att stänga gymnasieskolorna fram till jullovet för att därigenom minimera riskerna för ökad smittspridning. Världen befinner sig i ett tufft läge som riskerar att bli långvarigt. Det gäller i högsta grad även gymnasieskolan. Fokus för regeringens arbete är att begränsa smittspridningen i landet, säkerställa resurser till hälso- och sjukvården och begränsa inverkan på samhällsviktig verksamhet. ska vi göra allt vi kan för att underlätta för alla elever, oavsett förutsättningar, att fortsätta lära sig, även i detta extraordinära läge. Det är en stor utmaning att balansera mellan begränsning av smittspridning och negativa effekter på elevernas lärande. Regeringen har beslutat en förordning om ändring i förordningen (2020:115) om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta som träder i kraft . Förordningsändringen innebär möjligheter för gymnasieskolor att kombinera närundervisning med fjärr- eller distansundervisning för att undvika trängsel i skolenhetens lokaler. Denna möjlighet får användas om antalet elever som är närvarande i skolenhetens lokaler behöver begränsas för att kunna följa föreskrifter, allmänna råd eller rekommendationer som avser sjukdomen covid-19. har fjärr- eller distansundervisning på grund av trängsel endast varit tillåtet för att undvika trängsel till och från skolan i kollektivtrafiken. Genom den nya bestämmelsen får skolhuvudmännen bättre förutsättningar att hålla skolan öppen utan att riskera trängsel. Erfarenheterna när gymnasieskolornas lokaler var stängda visar b la. att många elever klarar fjärr- och distansundervisning bra men att många elever också tappar motivationen, saknar det sociala och trygga sammanhang som skolan innebär, inte får det stöd de behöver, får svårt att genomföra de praktiska moment som ingår i utbildningen och, inte minst viktigt, riskerar att påverkas negativt vad gäller hälsan. Det kan också nämnas att när nu hårda restriktioner införs runt om i för att minska smittspridningen så väljer många länder att ändå hålla skolorna öppna. Regeringens beslut om ökade möjligheter till fjärr- eller distansundervisning för att undvika trängsel innebär att skolhuvudmännen nu får bättre förutsättningar att hålla skolan öppen och begränsa smittspridningen och minska de negativa effekter som en total nedstängning av gymnasieskolan innebär. Regeringen följer naturligtvis utvecklingen och är beredd att i införa ytterligare åtgärder om det krävs.
frs · H812509 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:463 av (M) Snabbtester för covid-19 och svar på fråga 2020/21:509 av (M) Coronatester har frågat mig varför inte har startat upp och använt samma snabbtester som . Därtill har frågat mig om jag kommer att arbeta för att köper in snabbtester för att systematiskt se till att testa befolkningen och därmed förhindra att smitta fortsätter att spridas. Det är glädjande att antigentester, så kallade snabbtester, för det nya coronaviruset, utvecklas. Rätt använda kan bra snabbtest bli ytterligare ett verktyg mot pandemin och ett viktigt komplement till de PCR-tester som används för att påvisa viruset. studerar tillsammans med regionala aktörer snabbtesternas prestanda och lämpliga användningsområden för snabbtester. har bedömt att antigentester ensamma inte kan rekommenderas för kliniskt bruk innan snabbtesterna har genomgått omfattande utvärderingar. Det är viktigt att tester är både effektiva och säkra. I den överenskommelse om storskalig testning och smittspårning som regeringen har tecknat med Regioner och Kommuner tas det höjd för användning av nya diagnostiska metoder, såsom snabbtester. Sammanfattningsvis pågår ett intensivt arbete, nationellt och i regionerna, med en ändamålsenlig storskalig testning för covid-19 för att begränsa smittspridningen. I det ingår en aktiv översyn av hur snabbtester kan användas. Regeringen för dialog med berörda aktörer och är beredd att vidta fler åtgärder när så behövs.
frs · H812511 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:511 av (M) Plastpåseskatten har frågat mig om jag kommer att arbeta för en förändring av utformningen av plastpåseskatten. I frågan konstaterar att plastförpackningar till grönsaker och leksaker inte omfattas av skatten. Skatten på plastbärkassar bygger på en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna och gäller . Syftet med skatten är att minska förbrukningen av plastbärkassar i enlighet med EU:s förbrukningsmål på 40 plastbärkassar per person och år vid utgången av 2025 och därigenom även minska spridningen av mikroplaster i naturen. Skatten omfattar enbart plastbärkassar, men är bara en av flera delar i regeringens arbete för att uppnå miljömål.
frs · H812512 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:512 av (M) Klädskatten har frågat mig om jag, i anledning av att skatten på kemikalier i kläder och skor har anmälts till , kommer att ta hänsyn till svaret från kommissionen när förslaget till skatten i utformas. Enligt januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna, ska en kraftfull grön skatteväxling genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Enligt januariavtalet ska även en skatt på farliga kemikalier i kläder och skor införas. I budgetpropositionen anges att regeringen avser att föreslå att en skatt på skadliga kemikalier i kläder och skor införs 2022 och att skatteintäkterna därför bedöms öka med ca . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur en skatt på skadliga kemikalier i kläder och skor kunde utformas. Syftet med skatten skulle vara att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från kläder och skor på ett kostnadseffektivt sätt. Utredningen har naturligtvis även bedömt förslagets förenlighet med . Som jag har sagt bereds remissvaren när det gäller betänkandet Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier (SOU 2020:20) i . Det är en moderat europaparlamentariker som har anmält skatten till . Någon skatt är inte införd, men eventuella synpunkter från kommissionen kommer att beaktas i det fortsatta arbetet.
frs · H812513 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:513 av (M) Trafiksatsningar har frågat mig om jag ämnar vidta åtgärder så att dubbelspåret mellan och kan bli av inom ramen för nuvarande infrastrukturplan. Väl fungerande transporter i hela landet är viktiga för människors möjligheter att ta sig till jobb och skola och inte minst för effektiva transporter av industrins varor. Den nu gällande nationella planen för transportinfrastruktur beslutades och omfattar en satsning vilket bland annat innebär den största järnvägssatsningen i modern tid. Planen medför också en rekordstor satsning på vägunderhåll om totalt . Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2033 alternativt 2022–2037 och avser att lägga en infrastrukturproposition till . Dubbelspår mellan och , som är ett exempel på objekt som utreds för att kunna övervägas i nästa planomgång, får därför bedömas inom ramen för det kommande arbetet med den åtgärdsplanering som följer efter beslut om infrastrukturpropositionen. Det finns stora önskemål i hela landet om åtgärder inför en ny nationell plan, bland annat gällande järnväg och förbättrade möjligheter till pendling. Jag sätter stort värde i att lyssna in önskemål från alla aktörer, såsom regioner, kommuner, näringsliv och civilsamhälle. Investeringar i och underhåll av transportsystemet kommer vara fortsatt fokus för regeringen.
frs · H812514 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:514 av (M) Sjukskrivning utan läkarintyg har frågat mig om jag är beredd att återinföra regeln om sjukskrivning utan läkarintyg för att avlasta en hårt pressad sjukvård och för att minska smittspridningen. På grund av coronapandemin har regeringen beslutat att slopa kravet på läkarintyg t.o.m. dag 14 i en sjukperiod. Dessa regler gäller till . Syftet är att minska riskerna för smittspridning och undvika en ökad belastning på hälso- och sjukvården i en redan ansträngd situation. I anslutning till regeringens beslut fattade beslut om att inte kräva läkarintyg mellan dag 15 och 21 i en sjukperiod. Syftet är att avlasta vården och underlätta för människor som är beroende av ersättningar från socialförsäkringen. Efter dialog med bland annat Kommuner och Regioner (SKR), och har beslutat att begära läkarintyg från dag 15 i en sjukperiod. I samband med beslutet har meddelat att man noggrant följer utvecklingen av covid-19 i samhället och man kommer fortsatt att löpande anpassa sitt arbete efter rådande situation. På grund av coronapandemin har det även införts särskilda regler för den statliga ersättning som arbetsgivare kan få vid höga sjuklönekostnader. För månaderna har arbetsgivarna kompenserats fullt ut för de sjuklönekostnader som inrapporterats. För månaderna får arbetsgivarna ersättning för de sjuklönekostnader som är högre än normala. Regeringen analyserar fortlöpande skyddsbehoven på grund av pandemin och kommer att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att värna människors liv, hälsa och jobb.
frs · H812515 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:515 av (M) Snabbtåg har frågat mig om regeringen kommer att gå vidare med planen på snabbtåg. Jag vill börja med att påminna om att det var den borgerliga regeringen som tillsatte Sverigeförhandlingen (dir 2014:106) med syfte att möjliggöra ett snabbt genomförande av nya stambanor för höghastighetståg. , som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, står det att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att , , och regioner och städer längs med och i anslutning till banans sträckning bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. Nya stambanor för höghastighetståg är ett mycket stort projekt. Det är viktigt att det analyseras noggrant, inklusive hur banorna ska finansieras. Regeringen har därför uppdragit åt att redovisa uppdaterade och kompletterande uppgifter angående nya stambanor inom en total investeringsram på , prisnivå. lämnade en första, inledande, delredovisning av uppdraget kring nya stambanor, vilken innehåller övergripande analyser, bedömningar av de övergripande systemkonsekvenserna och bedömningar inför fortsatta arbete. Det förtjänar att förtydligas att denna delredovisning inte innehåller några ställningstaganden från utan är snarare en redovisning av några av frågeställningarna inför det fortsatta arbetet. fortsätter sitt uppdrag med att ta fram ett fördjupat underlag och att föra en dialog om hur de nya stambanorna kan utformas. Uppdraget i sin helhet ska slutredovisas . Regeringen hade önskat en bred politisk diskussion om finansieringen av de nya stambanorna, men har tackat nej till att delta. kan jag konstatera att det i flertalet berörda kommuner och regioner finns en stor politisk samstämmighet om att nya stambanor är en angelägen utbyggnad. Dessa parter har bedrivit ett planeringsarbete kring utbyggnaden.
frs · H812516 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:516 av (SD) Regeringens roll och ansvar under pandemin har frågat mig vilket ansvar jag menar att regeringen respektive regionerna och myndigheterna haft rörande testning och smittspårning under pandemin och om jag anser att regeringen kunde ha gjort något annorlunda för att underlätta denna process. Testning är ett avgörande verktyg i kampen mot covid-19 och för att bromsa smittspridningen. har byggt upp en omfattande testverksamhet, och vecka 46 testades över 250 000 individer för aktiv infektion. har fristående förvaltningsmyndigheter och av smittskyddslagen (2004:168) följer att ansvarar för samordning av smittskyddet på nationell nivå och ska ta de initiativ som krävs för att upprätthålla ett effektivt smittskydd. Regionerna har huvudansvaret för testning. Regionerna är enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och smittskyddslagen (2004:168) ansvariga för sjukvården, samt för provtagning och analys av allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomar. har regeringen beslutat om flera regeringsuppdrag till med koppling till covid-19-pandemin och myndigheten genomför ett intensivt arbete för att begränsa smittspridningen. Regeringen gav i uppdrag att skyndsamt ta fram en nationell strategi för att utöka provtagningen för covid-19. För att stödja regionerna fick i uppdrag av regeringen att säkerställa flöden för storskalig testning. Regeringen gav länsstyrelserna i uppdrag att på regionernas initiativ bistå regionerna vid utbyggnaden av kapaciteten för PCR-testning och serologisk testning för covid-19 inom sina geografiska områden. Regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) tecknade en överenskommelse om testningen. Regeringen och SKR har kommit överens om att förlänga sin överenskommelse om testning och smittspårning. Den förlängda överenskommelsen gäller för hela 2021 och innebär att staten tar kostnaderna och att regionerna åtar sig att utföra testningen och smittspårning utifrån rekommendationer. För att säkerställa tillräckliga medel har regeringen avsatt ytterligare i en extra ändringsbudget för att möta behovet av en storskalig testning för covid-19. Med det här tillskottet har regeringen sammantaget tillfört för testning och smittspårning. Arbetet för utökad testning kommer, precis som övriga insatser under pandemin att utvärderas. Regeringen har tillsatt en kommission, , med uppdrag att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter.
frs · H812518 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:518 av (M) IVO:s tillsynsverksamhet har frågat mig om jag anser att nya åtgärder måste vidtas för att stärka Inspektionen för vård och omsorg så att de kan utföra sitt uppdrag och så att inga fler boende på LSS-hem råkar illa ut. Verksamhet på LSS-boenden ska bygga på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Personer som bor i något av landets LSS-boenden ska få en god service och omvårdnad. Om missförhållanden förekommer är det oerhört viktigt att dessa rapporteras till ansvariga som bedriver verksamheten. Vidare är det viktigt att både kommuner och privata utförare anmäler missförhållanden enligt . Även risk för missförhållanden måste anmälas. Inspektionen för vård och omsorg () har prioriterat tillsyn av boendemiljön på LSS-boenden –2020. I tillsynen har det framkommit att det finns brister på flera LSS-boenden. Jag har mot bakgrund av den information som framkommit om LSS-boenden en dialog med om hur tillsynen kan förbättras.
frs · H812520 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:520 av (SD) Angrepp mot svenska staten och fråga 2020/21:529 av (SD) Hot riktade mot staten och riksdagsledamöter har frågat justitie- och migrationsministern vilka åtgärder han vidtar för att säkerställa att demokratiska principer enligt grundlagen ska kunna upprätthållas oavsett vilket parti som vinner nästa riksdagsval. har frågat justitie- och migrationsministern vilka åtgärder han tänker vidta för att stoppa den grova brottsligheten och minska de kriminellas makt i samhället. Frågorna har överlämnats till mig. Våldsbejakande extremism utgör ett allvarligt hot i vårt samhälle som regeringen tar på stort allvar. Ytterst kan extremistiska ideologier och våldsbejakande propaganda inspirera individer att utföra terroristattentat. Ideologiskt motiverade brott som utgör ett säkerhetshot eller som hotar våra grundläggande demokratiska funktioner, oavsett om de bakomliggande orsakerna är religiösa eller politiska, måste förebyggas och förhindras. Regeringen har genomfört omfattande ekonomiska satsningar på rättsväsendet och särskilt på Säkerhetspolisen och . Den historiska utbyggnaden av fortsätter och var vi halvvägs mot målet om 10 000 fler polisanställda 2024. Satsningarna sker i syfte att öka slagkraften i brottsbekämpningen generellt, men också specifikt för att förbättra förmågan att möta hotet från våldsbejakande extremism och terrorism. Både Säkerhetspolisen och har intensifierat sitt arbete och informationsutbytet sinsemellan för att förhindra brottslighet med koppling till våldsbejakande miljöer och för att minska tillväxten i extremistmiljöerna. 2018 inrättade regeringen mot våldsbejakande extremism vid . Centret erbjuder många aktörer stöd och vägledning i deras arbete för att förebygga och förhindra våldsbejakande extremism. Brott mot förtroendevalda är ett allvarligt hot mot demokratin och kan aldrig accepteras. gick därför regeringen fram med ett lagförslag om införandet av en ny särskild straffskärpningsgrund i för brott som begås mot förtroendevalda. Lagändringen trädde i kraft . Merparten av extremistmiljöernas otillåtna påverkan sker i form av hot och trakasserier. Säkerhetspolisen följer kontinuerligt upp information och underrättelser och bedömer behovet av omedelbara åtgärder och åtgärder . Vidare har Kommuner och Regioner tilldelas medel för att förebygga och hantera hot och hat mot förtroendevalda. Regeringen prioriterar arbetet mot kriminaliteten och har påbörjat den största utbyggnaden av . Regeringen har också lanserat ett 34-punktsprogram med omfattande åtgärder som angriper kriminaliteten från flera håll, på både kort och lång sikt. Arbetet mot våldsbejakande extremism och terrorism är ett särskilt viktigt område, där flera åtgärder redan har vidtagits och ytterligare arbete pågår. Jag kommer att fortsätta regeringens intensiva arbete med dessa frågor.
frs · H812521 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:521 av (SD) Förlängning av förordnandet för generaldirektör har frågat mig på vilka grunder regeringen fattade beslut om att förlänga generaldirektörens förordnande. är en mycket väl fungerande myndighetschef. Regeringen har därför beslutat att förlänga hans anställning som generaldirektör och chef för till och med .
frs · H812523 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:523 av (M) En tunnel mellan och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få på plats ett beslut om klartecken för bygget av en tunnel mellan och . Väl fungerande transporter i hela landet är viktiga för människors möjligheter att ta sig till jobb och skola och för effektiva transporter av industrins varor. Gränsöverskridande transportinfrastruktur har en stor betydelse både för tillväxt och tillgänglighet i våra respektive länder. Det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen mellan våra länder gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna, och gör det möjligt att på ett mer hållbart sätt resa och transportera varor mellan våra länder och vidare ut i . Regeringen har i beslutet om den nationella, trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 fördelat medel för att ett fortsatt bilateralt samarbete mellan och , enligt Sverigeförhandlingens förslag, ska ske genom att en strategisk analys för en ny fast förbindelse över mellan och tas fram. Studien genomförs av det svenska i samarbete med Danska Vejdirektoratet och Transport- og och är ännu inte avslutad. Utredningen utgör en viktig del i underlaget inför det fortsatta arbetet med att utveckla kommunikationerna mellan och .
frs · H812524 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:524 av (SD) Blåljuspersonalens säkerhet har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att garantera blåljuspersonalens säkerhet. Det är helt oacceptabelt att de som har till uppgift att hjälpa och skydda andra i samhället utsätts för våld, hot eller trakasserier. Det är i förlängningen ett angrepp på det demokratiska samhället. Skyddet för dessa grupper måste vara ändamålsenligt och starkt. För att stärka det straffrättsliga skyddet för de centrala blåljusverksamheterna infördes det nya brottet sabotage mot blåljusverksamhet. Det straffbelägger att angripa eller på annat sätt störa polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet. Den som gör sig skyldig till det här brottet kan få upp till livstids fängelse. Detta är en mycket tydlig signal från samhällets sida om att dessa verksamheteter inte får angripas. Personer som fullgör samhällsnyttiga funktioner har skydd som tjänstemän i den utsträckning de utövar myndighet och omfattas dämed av det förstärkta straffrättsliga skydd som föreskrivs i bestämmelserna om våld eller hot mot tjänsteman, förgripelse mot tjänsteman och våldsamt motstånd. Det finns dock många funktioner som faller utanför det skyddet. Exempelvis utgör hälso- och sjukvårdsverksamhet normalt inte myndighetsutövning. Regeringen gav bl.a. mot den bakgrunden en utredare i uppdrag att ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. I uppdraget ingår också att analysera behovet och lämpligheten av en lagändring som innebär att brottet våld eller hot mot tjänsteman delas upp och att straffskalan för våld mot tjänsteman skärps. Utredaren ska redovisa sina slutsatser . Regeringen har vidare vidtagit flera lagstiftningsåtgärder som innebär ett generellt sett skärpt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier. Bland annat har straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott skärpts och skyddet för den personliga integriteten har stärkts och moderniserats, till exempel genom att det straffbara området för olaga hot har utvidgats. Jag följer utvecklingen på området noggrant.
frs · H812526 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:526 av (M) Bättre samarbete mot internationella brottsnätverk har frågat mig om jag och regeringen avser att lägga fram några förbättringsförslag så att lagstiftningen gällande polis, tull och förtydligas och ger ökade möjligheter för myndigheterna att kunna biträda varandra i kampen mot internationella brottsnätverk. ska inte vara ett attraktivt land för utländska brottsnätverk att begå brott i. redovisade , och det myndighetsgemensamma regeringsuppdraget att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . Uppdraget har bl.a. resulterat i gemensamma utsättningar, ett mer samordnat och ökat underrättelseutbyte, gemensamma operativa grupper vid gränspassager, ökat brottsförebyggande arbete, utökat samarbete med andra berörda myndigheter samt konkreta resultat såsom ingripanden, brottsanmälningar, beslag och avvisning av kriminella personer utan rätt att vistas i . Uppdragsmyndigheterna avser att utveckla samarbetet ytterligare. trädde kustbevakningslagen i kraft som ger utökad möjlighet att ingripa mot brott och ordningsstörningar som ligger utanför myndighetens självständiga verksamhetsområde. Till exempel kan nu bistå med att stoppa ekipage med stöldgods. kan även bistå enligt den nya lagen. remitterades dessutom en promemoria som innehåller förslag att ge även utökade befogenheter att ingripa vid brott. I praktiken innebär de utökade befogenheterna att kommer kunna ingripa när man misstänker till exempel människohandel, penningtvätt eller att stöldgods är på väg att föras ut ur landet. gav vidare regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden. Uppdraget ska redovisas . I propositionen Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet som beslutades föreslog regeringen bl.a. en ny kvalifikationsgrund om systematik i straffbestämmelserna om grov stöld och grovt häleri. är vidare mycket aktivt inom såväl det internationella polissamarbetet inom Europol som åklagarsamarbetet inom Eurojust när det gäller bl.a. bekämpning av organiserad brottslighet, vilket ger oss bra möjligheter att samarbeta operativt med berörda myndigheter från flera av gärningspersonernas ursprungsländer. samarbetar även med andra medlemsstater för att komma åt de internationella brottsnätverken inom ramen för EU:s samarbetsplattform Empact (Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot). har dessutom tillsatt en ambassadör som särskilt ska arbeta mot organiserad brottslighet. Det är en viktig fråga som nu ställer. Regeringen har vidtagit ett stort antal åtgärder på området och fler är på gång.