ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111958 · 2020-08-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1958 Arbetsmiljöskuld på arbetsplatser av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Coronapandemin har satt hård press på arbetslivet. Medarbetare inom vård och omsorg pressas till det yttersta, andra oroas av arbetslöshet och väldigt många har tvingats jobba isolerat i hemmet under ovana omständigheter. Ingen vet hur hösten och vintern kommer att se ut. har många av arbetsgivare inte mäktat med arbetsmiljöarbetet. Landets företagshälsor vittnar om hur arbetsgivare har ställt in utbildningar, undersökningar och andra förebyggande åtgärder. Ofta är det en resursfråga, när verksamhetens efterfrågan har minskat eller den har tvingats ställas om. Att förebyggande arbetsmiljöarbete prioriteras bort i som inte liknar någon annan, när tillvaron på jobbet för många är svårare än kanske någonsin, riskerar att få allvarliga konsekvenser. Vi vet att ett systematiskt och kvalitetssäkrat samarbete med företagshälsovården bidrar till en bättre hälsa. Vi vet också av erfarenhet att ekonomiska kriser följs av stressrelaterad psykisk ohälsa och ökade sjukskrivningar. Regeringen har ombetts av såväl arbetstagarrepresentanter som branschorganisationer att satsa på arbetsgivares arbetsmiljöarbete. Regeringen har också träffat Kommuner och Regioner (SKR) i detta syfte, men det är centralt att inte åsidosätta landets alla privata arbetsgivare. Med anledning av detta önskar jag fråga arbetsmarknadsminister : Är regeringen beredd att satsa på arbetsgivares – privata såväl som offentliga – arbetsmiljöarbete, i syfte att undvika ett accelererande sjukskrivningstal ?
fr · H7111959 · 2020-08-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1959 Riktlinjer för framtida krisscenarier av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Under covid-19-krisen har kommuners kapacitet gällande skyddsutrustning ställts på sin spets. Skillnaden mellan kommunernas beredskapslager av skyddsutrustning varierar stort. Kommunernas lagerhållning av skyddsutrustning som ska användas till bland annat vård- och omsorgspersonal skiljer sig också tidsmässigt åt, från beredskap . finns inga nationella riktlinjer för hur stora kommunernas lager av skyddsutrustning bör vara utifrån olika krisscenarier, ej heller vilken slags utrustning som ska finnas eller hur länge den ska räcka. Var man än bor i ska man som kommuninvånare och sjukvårds- och omsorgspersonal kunna känna sig trygg med att ens kommun har goda förutsättningar att klara av en krissituation. Som kommunledning ska man känna sig trygg med att det finns tydliga nationella riktlinjer att följa vid olika krisscenarier. Med hänvisning till ovan vill jag fråga socialminister : Hur ämnar ministern arbeta för att upplysa Kommuner och Regioner om vilka olika krisscenarier kopplade till allvarliga smittor och sjukdomar, såsom covid-19, som kan uppstå ?
fr · H7111960 · 2020-08-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1960 Kommunernas beredskap gällande skyddsutrustning av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Under covid-19-krisen har kommuners kapacitet gällande skyddsutrustning ställts på sin spets. Skillnaden mellan kommunernas beredskapslager av skyddsutrustning varierar stort. Kommunernas lagerhållning av skyddsutrustning som ska användas till bland annat vård- och omsorgspersonal skiljer sig också tidsmässigt åt, från beredskap . finns inga nationella riktlinjer för hur stora kommunernas lager av skyddsutrustning bör vara utifrån olika krisscenarier, ej heller vilken slags utrustning som ska finnas eller hur länge den ska räcka. Var man än bor i ska man som kommuninvånare och sjukvårds- och omsorgspersonal kunna känna sig trygg med att ens kommun har goda förutsättningar att klara av en krissituation. Som kommunledning ska man känna sig trygg med att det finns tydliga nationella riktlinjer att följa vid olika krisscenarier. Med hänvisning till ovan vill jag fråga socialminister : Hur ämnar ministern verka för att kommunerna ska ha tillräckligt stora beredskapslager och tydliga riktlinjer gällande skyddsutrustning, exempelvis munskydd, visir, desinfektionsmedel och handskar?
fr · H7111961 · 2020-08-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1961 Tillsättandet av coronakommissionen av (SD) till Socialminister (S) kom en återkoppling på undertecknads fråga (2019/20:1850) om hur urvalet av vilka personer som ska ingå i coronakommissionen gått till, hur det har säkerställts att de inte är jäviga och varför man inte har inkluderat personer med medicinsk bakgrund i större utsträckning. Återkopplingen präglades av en generell förklaring av kommissionens syfte samt att det var viktigt att sammansättningen är av varierad karaktär vad gäller kompetens och erfarenhet. Med andra ord var det inget svar på någon fråga, varför socialministern får frågan på nytt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur har urvalet av vilka personer som ska ingå i coronakommissionen gått till, hur har det säkerställts att de inte är jäviga, och varför har man inte inkluderat personer med medicinsk bakgrund i en större utsträckning?
fr · H7111962 · 2020-08-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1962 Fredsavtal mellan och av (SD) till Utrikesminister (S) och har kommit överens om att normalisera de diplomatiska relationerna mellan länderna. Det meddelade president , som kallade det för ett ”historiskt fredsavtal”. Beskedet innebär att är det tredje arablandet och den första gulfstaten som når en sådan överenskommelse med , skriver nyhetsbyrån . premiärminister säger att det är en ”historisk dag”, enligt AFP. och president har agerat mellanhand i förhandlingarna. Avtalet är ett historiskt avtal, och det är första gången som ett arabiskt land sluter fred med . Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Vad är ministerns syn på fredsavtalet, och på vilket sätt kommer ministern att uppmärksamma att avtalet nu slutits?
fr · H7111963 · 2020-08-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1963 Flockimmunitet av (SD) till Socialminister (S) publiceras en lång text på Facebook av tidigare statsepidemiologen . Hon förklarar då att det inte vore så dumt med en lite långsam spridning bland skolbarn och deras föräldrar för att successivt bygga upp en flockimmunitet i samt att det också är strategi mot covid-19. Statepidemiolog kommenterade snabbt med att det inte är tanken att nå flockimmunitet med skolbarn, då dessa inte anses vara motorn i spridningen, men att man avsåg att tillåta en lugn spridning så att inte sjukvården skulle överbelastas. Det har varit lätt att som utomstående läsa mellan raderna av vad som sagts av under hanteringen av denna pandemi. Till skillnad från andra länder som valt att i så stor utsträckning som möjligt skydda sin befolkning till dess att det finns vaccin har man i sagt att en viss spridning ska tillåtas. Därmed är flockimmunitet i samhället ett måste, då man tidigt uteslutit strategier som bygger på att stoppa smittan. Tack vare frilansjournalisten omfattande granskning av hundratals interna mejl mellan dem som kan anses vara nyckelpersoner i den svenska strategin ser vi klart och tydligt hur budskapen utåt skilt sig från de konversationer som skett internt. Det ser vi bland annat i ett mejl rörande de svenska skolorna från statsepidemiolog till hälsosäkerhetschefen för finska motsvarighet: ”En poäng skulle tala för att hålla skolorna öppna för att snabbare nå herd immunity”. Granskningen visar svart på vitt att tanken kring flockimmunitet har varit central inom och att hela strategin de facto har kretsat kring just detta förbjudna ord. har själv antytt att man undvikit begreppet eftersom det kan framstå som om man har gett upp. Efter en fråga från om varför det varit så känsligt med frågan om flockimmunitet svarar att det då ”låter som att man är villig att acceptera sjukdom och död i större utsträckning”. Kommunikationen har med andra ord präglats av otydlighet, vilket är en effekt av att man inte får kalla den svenska strategin för vad den de facto grundar sig på. Det har till och med varit så otydligt att socialminister (S) och andra regeringsföreträdare återkommande har förnekat att flockimmunitet är en avgörande del av hur valt att tackla pandemin. Frågan är då om de själva inte begripit sig på strategin eller medvetet försökt vilseleda i kommunikationen. Mot bakgrund av ovanstående önskas socialminister svara på följande fråga: Anser ministern att flockimmunitet är en betydande del av den svenska strategin mot covid-19 eller hur kan hon i annat fall förklara att man tillåter en viss spridning av smittan?
fr · H7111964 · 2020-08-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1964 Krav eller rekommendation på munskydd i av (M) till Socialminister (S) och finska folkhälsomyndigheten har infört en rekommendation för alla att bära munskydd i kollektivtrafik, butiker och på allmänna platser. Den finska folkhälsomyndigheten menar att munskydd bidrar till att minska smittspridningen, förutsatt att munskydden används på korrekt sätt, precis som säkerhetsbälte och andra godkända skyddsanordningar. Finska folkhälsomyndigheten betonade följande: Munskydd minskar smittspridningen av coronaviruset då de hindrar spridandet av droppsmitta, och det är skälet till att det nu införs. Så många som möjligt bör bära munskydd för att uppnå bästa effekt. Munskydden ska inte vidröras man bär dem. Munskydden ersätter inte övriga riktlinjer utan gäller tillsammans med övriga riktlinjer. Man ska fortsatt hålla distansen, tvätta händer, stanna hemma vid sjukdom etc. I gäller munskydd vid inresor från så kallade rödlistade länder, inklusive stora delar av . Nästan hela världen har rekommendation eller krav om munskydd. börjar skolorna och fler kommer att resa i kollektivtrafiken, vilket gör att det finns risk för ökad smittspridning. Med anledning av detta önskar jag fråga socialminister : Överväger ministern och regeringen att införa krav eller rekommendation på munskydd/mask även i ?
fr · H7111965 · 2020-08-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1965 Ersättning till riskgrupper av (M) till Statsrådet (S) har många med en funktionsvariation förlorat sina statliga LSS-insatser gällande personlig assistans. Det är en konsekvens av regleringsbrevet för , där regeringen gav i uppdrag till att minska antalet assistanstimmar i den statliga delen av LSS. Eftersom personerna är i behov av personlig assistans har många i stället fått LSS-insatser av sin kommun. I många fall har personlig assistans ersatts med andra insatser, exempelvis hemtjänst, vilket har lett till betydligt sämre livskvalitet. Unga funktionsvarierade har i en del fall fått flytta hem till sina föräldrar igen. Medierna har rapporterat om en ung man från som fått sin personliga assistans indragen, och han har då fått sluta med sina fritidsaktiviteter. Regeringen har beslutat om att ersättning ska utgå till riskgrupper med anledning av covid-19 efter en uppmaning från riksdag. På hemsida går att läsa: ”Regeringen har beslutat om tillfällig ersättning för dem som måste avstå från arbete för att undvika att smitta en närstående som ingår i en riskgrupp för covid-19. Med riskgrupp i denna ersättning menas en person som är eller äldre eller som har ett sjukdomstillstånd som innebär stor risk att bli allvarligt sjuk av covid-19. Ersättningen betalas ut med ett schablonbelopp på som mest före skatt per dag för –. Ersättningen gäller även den som är behovsanställd och varit tvungen att avstå inbokade arbetspass på grund av smittrisk. Du kan ha rätt till ersättning om du: är anhörig som till viss del arbetar som personlig assistent till en vuxen person i en riskgrupp, eller är anhörig som till viss del får närståendepenning för vård av en vuxen person i en riskgrupp och som måste avstå från arbete och inte har möjlighet att arbeta hemifrån. Det krävs även att arbetsgivaren inte kan erbjuda andra arbetsuppgifter inom ramen för anställningen, eller att det i övrigt inte går att anpassa arbetssituationen på arbetsplatsen så att smittspridning kan undvikas.” Vidare står det att läsa: ”För dig som arbetar som personlig assistent krävs att den du är assistent åt har beviljats statlig assistansersättning. Du ska också ha arbetat som assistent under den månad du ansöker för.” Det här betyder att assistenter och närstående till personer som får LSS-insatser via sin kommun inte skulle omfattas av det ovanstående regelverket, vilket skulle vara orimligt eftersom syftet är att skydda personer i riskgrupp oavsett om det är staten eller kommunen som betalar ersättning för den personliga assistenten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till att förtydliga regelverket så att det omfattar alla personer som tillhör riskgrupp och har LSS-insatser, oavsett om det är stat eller kommun som betalar för insatserna?
fr · H7111966 · 2020-08-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1966 Fredsavtal mellan och av (SD) till Utrikesminister (S) och tredje gången någonsin har lyckats teckna ett fredsavtal med tillhörande diplomatiska relationer med ett arabland. Det är sannerligen någonting vi alla bör glädjas åt, och det är inte konstigt att många i skrivande stund firar detta. Det är dock inte alla som firar. I och andra delar av ser man detta som ett svek, då hatet mot och det israeliska folket är omfattande och påtagligt. I flera länder finns även fortfarande en ambition att lyckas utplåna som land. En av de som uttryckt avsky för de nyupprättade diplomatiska förbindelserna är den palestinske diktatorn som kallat fredsavtalet för ”ett avskyvärt förräderi”. Uttalandet är om något talande för vad den högste palestinske ledaren har för syn på fred i regionen. Det bör även vara en varningsklocka för den som länge visat sitt stöd, trots återkommande avslöjanden om systematisk antisemitism och Israelhat. Efter detta uttalande borde naturligtvis även den , som ju utmärkt sig med sina förvånansvärt goda relationer till den palestinska regimen, ha tappat hoppet om att den palestinske diktatorn tror på en fredlig tvåstatslösning. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att lyfta fredsavtalet mellan och som ett gott exempel för den palestinska myndigheten, eller kan vi förvänta oss att hon på annat sätt markerar mot uttalande?
fr · H7111967 · 2020-08-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1967 Verkställande av utvisningar av brottsdömda av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt I lagens namn går brottslingar fria på gatorna för att de inte kan utvisas – och polisen vet inte var de är. av alla utvisningsdömda brottslingar utvisas aldrig – sammanlagt över 600 . är det praxis att utländska medborgare får straffrabatt med 10–när de döms till utvisning. Detta även om utvisningen aldrig verkställs. Det innebär att de får kortare fängelsestraff än svenska medborgare som begått samma brott, heter det i programmet. Brottsoffer talar, med all rätta, om att detta är ett svek. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att komma till rätta med ovan beskrivna problem med icke verkställda utvisningar, med straffrabatter och med att brottslingar som borde utvisats i stället går fria på gator och torg utan myndigheternas vetskap om var de befinner sig?
fr · H7111968 · 2020-08-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1968 Miljöterrorism av (SD) till Statsrådet (S) Landets ledande säkerhetsexperter varnar för att den svenska miljöaktivismen riskerar att spåra ur till miljöterrorism. , med erfarenhet av säkerhetsarbete, menar att det bara är en tidsfråga innan det begås våldshandlingar. ”Det handlar ”, säger han till nättidningen . Ett konkret varningstecken för att delar av den svenska miljörörelsen är på väg mot en alltmer våldsam utveckling är en händelse vid . Då lyckades miljödemonstranter stoppa ett passagerarplan från att lyfta genom att limma fast sig vid flygplanskroppen. Inspirationen kan ha kommit från där miljöaktivister tidigare limmat fast sig vid tåg och vid . menar att samma radikaliseringsprocess som finns inom andra extrema grupper nu kan ses inom miljörörelsen och att det bara är en tidsfråga innan brytpunkten för hot och våld passeras. Han gör bedömningen att det handlar . Det gäller därför för samhället att förbereda sig och vidta adekvata åtgärder för att kunna möta och bekämpa detta hot. Miljöterrorism har ofta fått en undanskymd plats i debatten. Förmodligen för att en del av dess tankegods har stöd i vissa politiska kretsar. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Vilka proaktiva åtgärder vidtar statsrådet för att kunna möta och bekämpa hotet från just miljöterrorism?
fr · H7111969 · 2020-08-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1969 Könskorrigerande behandling för personer av (SD) till Socialminister (S) Regeringen presenterade ett nytt lagförslag 2018 som innebar att könskorrigerande underlivskirurgi skulle vara tillåten , utan vårdnadshavares tillstånd. Lagförslaget kritiserades hårt, och regeringen valde därför att ge i uppdrag att analysera och bedöma förslaget om en åldersgräns . Utredningen har presenterats, och har således ändrat uppfattning och anser inte längre att åldersgränsen för könskorrigerande behandling ska sänkas. nya bedömning ska bland annat grunda sig på den stora ökningen av unga patienter som efterfrågar könskorrigerande behandling samt det faktum att många i den nämnda patientgruppen har neuropsykiatriska diagnoser. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga socialminister : Har ministern och regeringen, efter att ha tagit del av utredningen, fortsatt för avsikt att sänka åldersgränsen för könskorrigerande behandling?
fr · H7111970 · 2020-08-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1970 relation till Hamas av (SD) till Utrikesminister (S) beviljade medborgarskap till en handfull medlemmar ur en Hamasterroristcell, rapporterade The Telegraph . Detta väcker en oro för att Hamas kommer att ha större möjligheter att planera och genomföra attentat mot , israeliska intressen och israeliska medborgare runt om i världen. Turkiska identitetshandlingar som Telegraph tagit del av visar att tolv ledande Hamasmedlemmar, som använder landet som bas för sina operationer, har fått turkiskt medborgarskap och ett elvasiffrigt identitetsnummer. Enligt en av Telegraphs källor har sju av de tolv Hamasoperatörerna redan erhållit turkiskt medborgarskap och pass, medan de övriga fem är i process att få sina handlingar färdigställda. I vissa fall har de bytt sina palestinska namn till turkiska alias. påpekar mycket riktigt att även om och turkiska medborgare inte ännu uppnått visumfrihet till EU- och Schengenområdet kommer detta att leda till att de aktuella Hamasmedlemmarna, som tidigare befunnit sig på olika former av spärrlistor för att få tillträde till andra länder, nu medges möjligheter att resa friare. Med nya identiteter öppnas dörrarna till 72 länder utan något som helst visumkrav samt ytterligare 42 där visering söks vid ankomst. Med anledning av detta är det intressant att höra hur utrikesminister ställer sig till agerande, att i praktiken ge Hamas en framskjuten bas på gränsen till EU att agera utifrån, och vilka åtgärder, såsom fördömanden, sanktioner med mera, som ministern är beredd att förespråka inom ramen för bland annat EU. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta med anledning av agerande?
fr · H7111971 · 2020-08-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1971 Kvinnor i gängkriminella miljöer av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Intensiva satsningar har gjorts av rättsvårdande myndigheter för att stoppa den gängkriminella utbredningen. Operation Rimfrost har haft viss framgång; bland annat har 535 individer frihetsberövats och en större mängd vapen, sprängämnen och narkotika beslagtagits men skjutningarna har dessvärre inte minskat. Det är ofta unga män med hett temperament och alldeles för enkel tillgång till illegala vapen som skjuter varandra i olika uppgörelser. Men även allmänheten kommer till skada. Detta måste stoppas. måste fokus breddas för statens insatser. Socialpolitiska åtgärder måste stärkas upp. Skolor, socialtjänst och arbetsmarknad, allt detta är brottsförebyggande och skulle minska risken att fler dras in i kriminalitet. Även om majoriteten av de gängkriminella är unga män förekommer det även kvinnor i dessa miljöer. Kvinnor, särskilt unga kvinnor, är alltid en extra utsatt grupp i samhället. Det är ingen skillnad i den gängkriminella miljön. Kvinnor i gängkriminella miljöer dras in och riskerar att utnyttjas grovt av männen. Kvinnor får till exempel agera narkotikakurirer, gömma vapen och uppge falska alibin. Det förekommer även att kvinnor själva är aktiva och har drivande roller i gängen. Kriminaliteten kryper ned i åldrarna och unga icke straffmyndiga utnyttjas av kriminella gäng. Tystnadskultur råder och gängets heder är det viktigaste; att prata med polis, skola och socialtjänst straffas av gänget. Unga flickor bildar även egna gäng. För att skapa status används våld, hot och rymningar från familj och sociala insatser. Narkotikahandel och vapenhandel breder ut sig. Det är en oroande situation att flickor i så pass ung ålder numera organiserar sig, precis som pojkgäng alltid gjort. Kvinnor i gängkriminella miljöer har inte uppmärksammats särskilt mycket av samhället, men de är en tickande bomb som riskerar att explodera om ingenting görs. Dessa kvinnor är i behov av delvis andra åtgärder än männen för att inte dras in i eller för att kunna lämna ett liv i gängkriminalitet. Det behövs ordentliga insatser för att flickor inte ska bli vuxna kriminella kvinnor. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att unga tjejer och kvinnor inte ska dras in i och för att de ska kunna lämna gängkriminella miljöer?
fr · H7111972 · 2020-08-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1972 överlevnad och konkurrenskraft av (V) till Infrastrukturminister (S) Regeringen har som målsättning att ska bli ett av de första välfärdsländerna som är fossilfria. Utsläppen från inrikes transporter ska dessutom minska med jämfört med . Det finns en bred enighet om att framtidens transportsystem har ett behov av en väl fungerande och effektiv järnvägstrafik för både person- och godstransporter. tillskjuter också mer pengar till underhåll av och investeringar i järnvägar i enlighet med gällande infrastrukturplan. Väl fungerande infrastruktur är viktigt och centralt, men utan trafik kan värdet av den ifrågasättas. Det behövs åtgärder för att stärka trafiken och möjliggöra mer gods- och fler personresor på järnväg. Införandet av ERTMS-systemet innebär att för alla järnvägsfordon måste det till höga kostnader byggas in ny utrustning eller uppgraderas existerande utrustning. granskade i sin rapport 2018:21 effektiviteten i införandet av ERTMS i . visade exempelvis att den kapacitetsutredning och samhällsekonomiska bedömning som genomförde 2013, som visade på förbättrad kapacitet till ett värde av jämfört med att behålla det existerande systemet ATC, förbytts i en bedömning att skillnaden i kapacitet mellan de två systemen är försumbar. Därmed återstod endast på pluskontot. har uppdragit åt konsultbolaget att utreda tillkommande kostnader. I en rapport som presenterades har Ramboll pekat på ytterligare samhällsekonomiska kostnader på nivån 10–för kostnadsposter som inte prissatts, såsom trafikpåverkan under införandet och teknikuppdateringar. Införandet innebär således numera en minuskalkyl på samhällsnivå och ohållbara påtvingade kostnader på ca för en redan trängd tågbransch, inte minst godstrafiken på järnväg. Rapporten från Ramboll pekar också på att det finns ytterligare risker som ännu inte har värderats över huvud taget. Det gäller bland annat kostnaden för att säkra upp ERTMS-systemet för cybersäkerhet och det negativa värdet av potentiella kapacitetsminskningar som kommer med det nya systemet Oberoende av och Rambolls bedömningar har SL beslutat att pausa sin investering i ERTMS-ombordsystem med hänsyn framförallt till de skenande kostnaderna för tågoperatören och ytterst för pendlarna. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder, med anledning av egna underlag i form av rapporter från Ramboll, för att säkerställa överlevnaden och konkurrenskraften för tågoperatörer och järnvägens totala funktion på kort, medellång och lång sikt?