ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811991 · 2020-12-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:991 Den väpnade konflikten om av (KD) till Utrikesminister (S) har den pågående väpnade konflikten om området och dess omgivande städer och byar skördat tusentals liv, och tusentals armenier har med våld fördrivits från sina hem. Armeniska områden har erövrats av med stöd av och syriska terrorister som plundrar och förstör. På sociala medier går det att se hur uniformerade azerbajdzjanska soldater slår sönder gravplatser och kyrkor. har förmedlat vapenvila mellan de stridande länderna och om regionen . Men vi ser att kyrkor, kloster, gravplatser och andra kulturhistoriska byggnader förstörs och privat egendom plundras. och Minskgruppen måste stoppa detta folkrättsbrott mot armenier, deras kultur och deras historia. Efter , då flertalet nationer blev fria, har enklaven varit en självständig region som är bebott av armenier. har gjort stora demokratiska framsteg och har fördjupade partnerskap och samarbetsavtal med Europeiska unionen. Genom det östliga partnerskapet har samarbetet mellan och stärkts . är ett av tio länder i detta partnerskap och samarbete för ökat välstånd, ökad trygghet och ökad handel. Konflikten med grannlandet om enklaven suveränitet och självbestämmande har lett till krig, och situationen har länge varit spänd mellan länderna. Fredssamtal har hållits mellan och om framtida tillhörighet genom den utsedda Minskgruppen och inom ramen för , men utan något resultat. har planerat och genomfört koordinerade attacker mot områden i regionen , och har besvarat de militära attackerna. Att öppet gett stöd åt förvärrar situationen och minskar möjligheten till varaktig vapenvila och fred. Det lilla kristna landet med cirka 3 miljoner invånare omges av tre angränsande muslimska länder: , och med cirka 160 miljoner invånare. Landet behöver nu EU:s, och Minskgruppens stöd. kommer att ledas av utrikesminister, och bör med kraft agera mot den militära aggressionen från diktaturen och samt verka för en dialog om en långsiktigt hållbar fred och försoning. har varit befolkat och styrt av armenier och bör själva få avgöra sin egen framtid. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt kommer ministern att verka via EU och för att stoppa förstörelsen av kyrkor, kloster, gravplatser och andra armeniska kulturhistoriska byggnader samt plundring av privat egendom?
fr · H811992 · 2020-12-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:992 Riktlinjer för vindkraftsutbyggnad av (M) till Statsrådet (MP) Det sker en kraftig utbyggnad i av vindkraften, vilket påverkar väldigt många människor som bor i de områden som berörs. Det rör sig om såväl den psykosociala livsmiljön som buller. Den som har valt att bo vackert kustnära har gjort det för att man vill leva i en livsmiljö som ger en vacker och naturnära utsikt. Den som har valt att bo långt från stadsnära områden vill göra det för att njuta av den livsmiljö och tystnad som man får på landsbygden. När det då byggs stora vindkraftsparker så får det en stor påverkan på alla som bor i närheten. har inte något regeringsuppdrag att ta fram en policy eller riktlinjer för att vägleda kommuner och andra aktörer hur en vindkraftsutbyggnad ska kunna ske utan en negativ påverkan de boendes psykosociala livsmiljö, buller eller andra störande faktorer. Det berättade man i samband med en information till civilutskottet om verksamhet. Det kan finnas brister där det inte finns något uppdrag till någon myndighet för att ta fram en övergripande översiktsplanering för hela hur mark ska användas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge ett uppdrag för att vägleda hur en vindkraftsutbyggnad kan ske utan negativ påverkan avseende buller, psykosocial livsmiljö eller andra faktorer som har en negativ påverkan på de närboende?
fr · H811993 · 2020-12-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:993 Polisverksamheten i av (M) till Statsrådet (S) meddelar polisen att de inte längre kommer att ha en polispatrull i inland . Det innebär att en stor del av landets yta kommer att ha väldigt lång väntan på polis om något inträffar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att acceptera en situation där inland är utan polis , eller vad avser han att göra åt det?
fr · H811994 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:994 Politiskt motiverad skadegörelse på av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Medier har rapporterat om allvarlig skadegörelse som ägde rum på i . Närmare bestämt handlar det om en person som har gett sig på den berömda och mycket värdefulla tavlan likfärd, som 1884 målades av . Tavlan har ett stort kulturellt och historiskt värde. Skadegörelsen i fråga ledde fram till ett omfattande restaureringsarbete som dessvärre inte lyckades helt, då plaketten på tavlans ram inte helt kunde återställas. Attacken på tavlan hade till synes politiska förtecken och innehöll våldsbudskap, då dådet skedde genom att gärningsmannen satte upp ett märke på tavlan med en dödskalle på samt med textrader på som ”it’s ok to kill nazis” och ”antifa”. Gärningsmannen har efter brottet sagt att ”det vore roligt” att ge sig på tavlan, och han har påstått saker om kopplingar till politiska grupperingar, vilket ger ytterligare stöd till slutsatsen att motivet var politiskt. Gärningsmannen som det rör sig om står åtalad för grov skadegörelse, men också för brott mot knivlagen då han bar kniv vid gripandet på museet. Det är givetvis positivt att personen i det aktuella fallet greps och att fallet nu har lett fram till åtal. Framöver behöver det dock ageras för att försvåra för brottslingar att lyckas förstöra värdefullt svenskt kulturarv på det sätt som har skett. Vikten av att skydda svenskt kulturarv från skadegörelse i allmänhet och politiskt motiverad skadegörelse i synnerhet understryks av det aktuella brottet. har vi i vidare sett oroväckande tendenser som har beröringspunkter med dådet på , detta i form av vänsterextrema krafter som har ropat på förstörelse och på bortplockande av kulturarv, såsom statyer med mera, i anslutning till debatten om lives matter. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att freda svenskt kulturarv på museer och andra platser från skadegörelse i allmänhet och politiskt motiverad skadegörelse i synnerhet likt den som har skett på ?
fr · H811995 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:995 Uppsägning av personal inom kollektivtrafiken av (SD) till Infrastrukturminister (S) Coronapandemin slår hårt mot större delen av världen och vårt svenska samhälle. Den drabbar både enskilda och företag, inte minst ekonomiskt. Vi måste göra vad vi kan för att skydda våra medborgare, och restriktioner har införts för att minska smittspridningen. Kollektivtrafiken tappar intäkter motsvarande till följd av minskat resande och på grund av att inte alla som åker kollektivt betalar för sin resa. Det finns en stor risk för att kollektivtrafiken har svårt att återhämta sig efter detta stora inkomstbortfall, med stora uppsägningar som sannolik följd. Regeringen har i sin budget tillskjutit medel för att täcka upp för en liten del av kollektivtrafikens förluster, men långt ifrån så mycket som behövs. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att motverka uppsägningar av personal inom kollektivtrafiken till följd av minskat resande under coronapandemin?
fr · H811996 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:996 Forskning om vätgasteknik av (M) till Statsrådet (S) Flyget är och kommer att vara det trafikslag som kan erbjuda långväga tillgänglighet med rimlig restid. Men flyget behöver precis som alla branscher ställas om och bli mer hållbart, och med rätt åtgärder kan flyget bli fossilfritt. Elflyg nämns ofta, men elflyg har sina begränsningar i effekt, vilket visar sig i begränsningar av flygsträcka och flygkraft för tunga transporter. Vägen mot fossilfrihet består av många olika insatser, och har allt större hopp satts till användningen av grön vätgas som ersättning för dagens flygfotogen. presenterade Airbus sina nya konceptflygplan för fossilfritt flyg, vilka alla bygger på någon form av vätgasdrift. Stora satsningar på vätgas sker nu i ledande flygnationer och görs av EU. får inte halka efter i denna utveckling. Med utgångspunkt i känd forskning vet vi att vätgasflyget kräver avancerad men inte revolutionerande teknik. Svenska högskolor och svensk industri har inlett forskning om tekniken för vätgasdrivna flygplan. Andra europeiska länder planerar också för vätgasflyg. behöver nu snabbt öka satsningarna och också det internationella samarbetet. största civila flygindustri GKN Aerospace i har presenterat hur flyget kan bli fossilfritt, vilken roll vätgasen har i detta och hur svensk industri kan ta en ledande roll i denna utveckling. Men det krävs att vågar satsa, politiskt och ekonomiskt. Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet att verka för att resurser till forskning om svensk vätgasteknik förs in i den kommande forskningspropositionen?
fr · H811997 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:997 Näringspolitiska initiativ för grönt flygbränsle av (M) till Näringsminister (S) Flyget är och kommer att vara det trafikslag som kan erbjuda långväga tillgänglighet med rimlig restid. Men flyget behöver precis som alla branscher ställas om och bli mer hållbart, och med rätt åtgärder kan flyget bli fossilfritt. Elflyg nämns ofta, men elflyg har sina begränsningar i effekt, vilket visar sig i begränsningar av flygsträcka och flygkraft för tunga transporter. Vägen mot fossilfrihet består av många olika insatser, och har allt större hopp satts till användningen av grön vätgas som ersättning för dagens flygfotogen. presenterade Airbus sina nya konceptflygplan för fossilfritt flyg, vilka alla bygger på någon form av vätgasdrift. Stora satsningar på vätgas sker nu i ledande flygnationer och görs av EU. får inte halka efter i denna utveckling. Med utgångspunkt i känd forskning vet vi att vätgasflyget kräver avancerad men inte revolutionerande teknik. Svenska högskolor och svensk industri har inlett forskning om tekniken för vätgasdrivna flygplan. Andra europeiska länder planerar också för vätgasflyg. behöver nu snabbt öka satsningarna och också det internationella samarbetet. största civila flygindustri GKN Aerospace i har presenterat hur flyget kan bli fossilfritt, vilken roll vätgasen har i detta och hur svensk industri kan ta en ledande roll i denna utveckling. Men det krävs att vågar satsa, politiskt och ekonomiskt – inte minst genom att de företag som utvecklar vätgastekniken får goda förutsättningar att verka. Min fråga till näringsminister är därför: Avser näringsministern att ta några konkreta näringspolitiska initiativ för att skapa en god miljö för innovativa forsknings- och utvecklingsföretag som tar fram vätgasteknik?
fr · H811998 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:998 Personer som bedöms som säkerhetsrisker av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) fick sex personer, däribland en imam i , som enligt bidrog till islamistisk radikalisering och bedömdes utgöra en fara mot ett utvisningsbeslut. I samband med utvisningsbeslutet gjorde bedömningen att utvisningarna inte kunde verkställas, eftersom männen enligt riskerade förföljelse i hemlandet. Det betyder att det finns personer ute i det öppna samhället i och som regeringen anser utgör en säkerhetsrisk. I samband med frisläppandet påtalade Säkerhetspolisen att lagstiftningen är gammal och behöver ses över. Det är en mycket otillfredsställande situation att det finns personer ute i det öppna samhället som enligt regeringens bedömning utgör en fara för . Regeringen och det ansvariga statsrådet har haft på sig att säkerställa att det finns en lagstiftning på plats som skyddar befolkningen från personer som anses utgöra säkerhetsrisker. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vilka åtgärder avser justitie- och migrationsministern att vidta för att personer som anses vara en säkerhetsrisk enligt inte ska kunna vistas i det öppna samhället?
fr · H811999 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:999 Uppdatering av lagstiftningen om skyddsjakt av (M) till Statsrådet (S) I finns det en varg som skadskjutits i samband med en skyddsjakt. Trots flera dagars eftersök kunde den skadskjutna vargen inte påträffas. har man observerat en varg som är halt och lytt – uppenbarligen skadskjuten. Den är till synes utmärglad och sannolikt lidande. Med hjälp av DNA har man konstaterat att det är den skadskjutna vargen. i anser att det inte är juridiskt möjligt att återuppta skyddsjakten. anser att det inte går att bevilja en ny skyddsjakt eftersom den skadskjutna vargen inte anses utgöra samma olägenhet som när man beslutade om skyddsjakt första gången. Enligt jaktförordningen 40 c § får jägare som påträffar ett skadat djur avsluta djurets lidandet trots att det inte är jakttid. Just när det gäller varg är frågan troligen så infekterad att det inte finns några jägare som vill ta beslutet om att skjuta den skadskjutna vargen trots att det sannolikt finns juridiskt stöd för det. Konsekvenserna för en jägare skulle kunna bli risk för åtal och att jägaren blir av med sina vapen om man i den juridiska processen påstår att det har rört sig om jakt. Det kan inte vara i någons intresse att det finns en varg i naturen som är skadskjuten och som inte kan skaffa sig föda. Vargen är kraftigt avmagrad; det är på gränsen till djurplågeri. Det borde vara möjligt att antingen bevilja skyddsjakt från eller ge en grupp jägare möjlighet att avsluta lidandet för vargen via förändringar i jaktförordningen. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att initiera förändringar av gällande lagstiftning så att djur i naturen inte får fortsätta att lida enligt beskrivningen ovan?
frs · H8121000 · 2020-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1000 av (M) Den nya licensmarknaden för spel har frågat mig hur jag avser att agera för att tillse att staten fortsättningsvis efterlever avtalet med och och anpassar ATG:s bolagsordning till den nya licensmarknaden för spel. Inför omregleringen av spelmarknaden genomfördes en omfattande översyn av både bolagsordningen och avtalet med staten för att anpassa dessa till den nya regleringen. Det arbetet genomfördes efter nära dialog och samstämmighet mellan företrädare för staten och ägarna till ATG. Omregleringen av spelmarknaden innebar att AB Trav och Galopps (ATG) ensamrätt att erbjuda vadhållning på hästar upphörde, och därmed att förutsättningarna för ATG och trav- och galoppsportens finansiering ändrades. Därför beslutade regeringen att en särskild utredare skulle titta på frågan om hästnäringens framtida finansiering och bl.a. överväga behovet av en ny finansieringsmodell för hästnäringen (dir. 2018:47). (Fi 2018:03) lämnade delbetänkandet Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden (SOU 2020:64) till regeringen. Utredningen bedömer att den hittillsvarande modellen med finansiering från ATG:s överskott är en hållbar finansieringsmodell för trav- och galoppsporten även efter omregleringen av spelmarknaden. Delbetänkandet bereds inom .
frs · H8121001 · 2020-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1001 av (C) Samrådsprocesserna under covid-19-pandemin har frågat mig vad jag kommer göra för att Svenska kraftnäts samrådsprocesser ska kunna fortgå även under covid-19-pandemin. Jag håller med om att det är viktigt att arbetet med utbyggnaden av samhällsnödvändig infrastruktur såsom transmissionsnätet fortgår i den mån det är möjligt trots rådande situation i samhället. () har i den löpande dialogen med Infrastrukturdepartementet informerat att myndigheten har använt sig av digitala samråd i några fall. Vidare har myndigheten angett att erfarenheterna har varit goda. har även fört dialog med i frågan. Jag ser mycket positivt på att har utnyttjat digitala lösningar för att hålla tempot i flera investeringsprojekt och utgår ifrån att affärsverket i så stor utsträckning som möjligt kommer att fortsätta utnyttja digitala lösningar för samråd för att undvika onödiga dröjsmål i de viktiga samhällsinvesteringar myndigheten gör.
frs · H8121003 · 2020-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1003 av (C) Åtgärder för elkapacitet på kort sikt har frågat mig hur jag kommer att agera för att elkapaciteten återupprättas på kort sikt. Att kapaciteten i elnäten är tillräcklig och att näten utnyttjas effektivt är avgörande för dagens samhälle, för industrin, för att vi ska klara elektrifieringen och för att vi på ett kostnadseffektivt sätt ska klara våra beslutade klimatmål. tar upp begränsningar i nätkapaciteten mellan norra och . Det är den termiska förmågan i nätet mellan norr och söder som i stor utsträckning är begränsande och som inte åtgärdas genom kraftelektronik för spänningsstabilisering som föreslår. På kort sikt planerar istället att byta ut ställverkskomponenter och kompenseringsanläggningar inom ramen för investeringsprogrammet Nordsyd för att höja kapaciteten.
frs · H8121004 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1004 av för blivande lärare har frågat mig vilka konkreta initiativ regeringen avser att vidta för att öka kunskapen och kompetensen hos bland annat lärarstudenterna om läs- och skrivsvårigheter. Jag delar syn på vikten av tidiga insatser för barn och elever som riskerar att inte nå kunskapskraven. gäller bestämmelserna i skollagen (2010:800) om en läsa-skriva-räkna-garanti i förskoleklassen och lågstadiet. Garantin ska säkerställa att alla elever som behöver stödinsatser tidigt får det i svenska, svenska som andraspråk och matematik. och Specialpedagogiska skolmyndigheten har i uppdrag att genomföra kompetens- och implementeringsinsatser avseende garantin. Regeringen har också förlängt och vidgat fortbildningsinsatsen Specialpedagogik för lärande, som vänder sig till förskollärare och lärare och som syftar till att stärka den specialpedagogiska kompetensen i förskolan och skolan. Speciallärare och specialpedagoger är centrala aktörer för elever i behov av stödinsatser och ett viktigt stöd för övriga lärare. Inte minst när det kommer till att anpassa undervisningen och ge stöd till elever med läs- och skrivsvårigheter. Regeringen har därför satsat på att utbilda fler speciallärare och specialpedagoger, både genom insatsen Lärarlyftet och genom att tillföra medel för en utbyggnad av speciallärar- och specialpedagogutbildningarna på lärosätena. De nuvarande lärarutbildningarna infördes . I examensbeskrivningarna för samtliga lärarutbildningar finns det krav på att utbildningarna ska innehålla specialpedagogik. Därtill finns det också ett särskilt examensmål för alla utbildningar som ska säkerställa studenternas specialpedagogiska kompetens. För grundlärarexamens samtliga inriktningar finns det dessutom särskilda examensmål vad gäller barns kommunikation, språkutveckling och läs-, skriv- och matematikinlärning. Det är lärosätena som utifrån examensbeskrivningarnas krav bestämmer om utbildningarnas exakta innehåll och upplägg. Högskoleutbildningar ska ge generiska kompetenser som är hållbara . Lärarstudenter ska ges en gedigen grund från vilken de kan bygga vidare och ta till sig ny kunskap. Här har skolhuvudmännen ett viktigt ansvar för att lärarna får relevant kompetensutveckling i sitt yrkesliv. I syfte att stärka lärares möjligheter till kompetensutveckling arbetar regeringen tillsammans med samarbetspartierna och Liberalerna också för att inrätta ett nationellt professionsprogram för förskollärare, lärare och rektorer. Tillsammans med de bägge samarbetspartierna pågår ett intensivt arbete att utifrån januariavtalet reformera lärarutbildningarna. pågår också andra åtgärder för att stärka lärarutbildningarna. Alla barn och elever har rätt till en likvärdig utbildning av hög kvalitet där de får lära och utvecklas och får det stöd som de behöver. Regeringen har genomfört en rad insatser och kommer fortsätta arbeta för att nå detta mål.
frs · H8121007 · 2020-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1007 av (KD) Sjukhuskyrkans arbete har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka stödet till Sjukhuskyrkans arbete under pandemin. Jag delar bild att Sjukhuskyrkan har gjort ett viktigt arbete under pandemin. Verksamheten har inte bara gett stöd till patienter och anhöriga utan även gett stöd till hårt arbetande läkare, sjuksköterskor och annan personal. Sjukhuskyrkan och den andliga vården är inget som är reglerat i lag utan verksamheten är ett resultat av samarbete mellan sjukhusen och olika trossamfund. Regeringen ger dock ett visst stöd till verksamheten, eftersom Myndigheten för stöd till trossamfund (SST) får ge bidrag till den andliga vården utifrån det anslag som regeringen anvisar. har regeringen ökat stödet till trossamfunden med , gick direkt till och till SST för att fördelas mellan de statsbidragsberättigade trossamfunden. Denna ökning gäller även . Av de som SST fick disponera gick en del direkt till den andliga vården. Frivilliga krafter inte minst inom våra trossamfund gör just nu enorma insatser och jag följer frågan om deras förutsättningar noga.
frs · H8121008 · 2020-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1008 av (KD) Utformningen av filmstödet har frågat mig hur jag kommer att agera för att stödet till filmbranschen fördelas så att även mindre filmproducenter som inte är aktiebolag och som inte tidigare fått del av stöd får del av det filmstöd från skattebetalare som förvaltar. Det statliga stödet till film fördelas till största delen av Stiftelsen med utgångspunkt i de av antagna filmpolitiska målen och i enlighet med förordningen (2016:989) om statsbidrag till film. I propositionen (prop. 2015/16:132) Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik avgränsas begreppet film till ”professionellt skapad film”. I filmförordningen preciseras ytterligare vad som krävs för att definieras som en potentiell mottagare av stöd till produktion. För mer långsiktiga stöd till kontinuerlig produktionsverksamhet ställs högre krav på dokumenterad erfarenhet, medan stöd till bl.a. utveckling av projekt och stöd till talanger är öppna för en bredare krets, vilket även innefattar enskilda aktörer och aktörer som inte är organiserade som aktiebolag. Därutöver stödjer yrkesverksamma filmare genom olika typer av stipendier och projektstöd till kort- och dokumentärfilm samt utvecklingsprojekt i längre format. har tilldelats från regeringens krismedel. var målgruppen för fördelning av arrangörer av evenemang som anordnats för allmänheten eller som allmänheten skulle ha haft tillträde till, enligt förordningen (2020:246) om statligt stöd för kulturevenemang som har ställts in eller skjutits upp med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Detta innebar att endast spridning och visning av film omfattades, inte filmproduktioner. valde då, efter dialog med branschen, att omfördela medel inom sin budgetram och enligt den ordinarie förordningen för att snabbt kunna stötta pågående filmprojekt och de bolag som utgör en viktig bas för hela produktionsstrukturen. I höstens extra ändringsbudget tilldelades som även skulle kunna fördelas som stöd till film- och dramaserieproduktion, även enligt den ordinarie förordningen. Fokus för dessa medel har, förutom att stötta pågående projekt, varit stöd till mindre, oberoende produktionsbolag med kontinuerlig produktion som bidrar till återväxt och framåtsyftande utveckling av svensk film. Krisstöd till enskilda filmskapare har fördelats av , totalt . förstärks krisstöden till film ytterligare, bl.a. med till . För att kunna nå ut med krisstödet på så som möjligt har ansöknings- och handläggningstider varit förkortade. Som komplement har kommunikationen kring utlysningarna förstärkts, bl.a. genom särskilda branschmeddelande och särskilda webbinarier med möjlighet för aktörer att ställa frågor. Som statsråd kan jag inte kommentera enskilda bidragsärenden eller specifika grunder för beslut. Hantering av bidragsfördelning och tillämpning av bedömningsgrunder ansvarar .