frs · H812388 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:388 Egen försörjning av (M) har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att höja graden av egen löneförsörjning, i stället för subventionerade anställningar, bland dem som kom till . Det måste gå snabbare för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden. Även om etableringen på arbetsmarknaden går snabbare för nyanlända än , krävs mer och vi måste höja ambitionsnivån ytterligare. Nyanlända kvinnor och män som har fått uppehållstillstånd som flyktingar, skyddsbehövande eller anhöriga till dessa kan delta i etablerings-programmet. Här kan de ta del av arbetsmarknadsinsatser, sfi och samhällsorientering. ska nyanlända kvinnor och män kunna ges möjlighet att delta i ett så kallat intensivår inom ramen för etableringsprogrammet, där deltagare i upp till ett års tid får ta del av insatser som sker parallellt eller i tät följd med högt tempo. Syftet med intensivåret är att deltagarna ska komma i arbete efter påbörjat intensivår. Insatserna ska utformas utifrån arbetsgivares behov, individens förutsättningar och behov samt utbudet av insatser. De som kom till som flyktingar, skyddsbehövande eller anhöriga till dessa kan inte delta i etableringsprogrammet längre, de har varit i . De kan däremot ta del av andra insatser inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Subventionerade anställningar är en viktig del av arbetsmarknadspolitiken. Genom en subventionerad anställning kan exempelvis arbetslivserfarenhet, språkträning och nätverk erhållas vilket förbättrar chanserna för en varaktig etablering på arbetsmarknaden. Men, regeringen har även presenterat ett flertal andra initiativ för att minska arbetslösheten och förbättra nyanländas etablering. I budgetpropositionen föreslår regeringen bland annat en förstärkning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag för att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och en likvärdig service i hela landet samt ökat deltagande i upphandlade matchningstjänster. Regeringen föreslår även att medel tillförs för att öka tillgången till arbetsmarknadsutbildningar i syfte att möta efterfrågan inom bristyrken och stärka kunskaperna hos arbetssökande genom kortare yrkesinriktade utbildningar. För att öka övergångarna till utbildning införde regeringen vidgade möjligheter för arbetssökande att studera med bibehållen ersättning. Utvidgningen omfattar dels arbetslösa med behov av grundläggande eller gymnasial utbildning, dels långtidsarbetslösa inom jobb- och utvecklingsgarantin med behov av eftergymnasiala studier. Arbetsförmedlingen fick i uppdrag att öka antalet anvisningar till att söka reguljär utbildning så att fler arbetssökande som är i behov av utbildning ges förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden. I regleringsbrevet fick Arbetsförmedlingen i uppdrag att andelen inskrivna utan aktivitet i etableringsprogrammet ska minska, vilket också har skett. fick i regleringsbrevet i uppdrag att ta fram, och sprida exempel på kommuners arbetssätt och insatser som riktas till föräldralediga kvinnor och män som tar emot försörjningsstöd i syfte att förbereda dem för att kunna stå till arbetsmarknadens förfogande efter föräldraledigheten. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen tillför medel till kommuner och civilsamhället för att erbjuda insatser i svenska till utrikes födda under föräldraledigheten –2022. Ett särskilt fokus är på språkträning och att skapa mötesplatser för föräldrar och barn med olika bakgrund. Medel har även tillförts folkbildningen –2022. Insatserna ska bidra till att utveckla kunskaperna i det svenska språket och riktar sig framförallt till utrikes födda kvinnor med barn. presenterade regeringen en lagrådsremiss med förslag om språkplikt som krav för rätt till försörjningsstöd. Det är en del i regeringens arbete för att öka språkkunskaperna och förutsättningarna för integration och etablering på arbetsmarknaden. Lagen föreslås träda i kraft .