ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811958 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:958 Gängkriminalitet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Siffror pekar på att enbart 4 av 57 mord relaterade till gängkriminalitet upp helt och hållet i Polisregion , där ingår. Detta konstaterar fakta. I samma program anges att inte ett enda mord har klarats upp helt och hållet i . En annan siffra som används är att man gått från ett uppklarande på ner till när det kommer till gängkriminalitet. , chef för kalla fall-gruppen vid Polisregion säger i programmet att är sämst i klassen i . I programmet får vi följa mammorna till oskyldiga ungdomar som kommit i vägen för skjutningar och vars liv slocknat vid skjutningar. Vi får också följa chef i då hon gör sin beskrivning av situationen för ungdomar i . I programmet filmas hennes vandring mellan gravstenar på en kyrkogård som hon benämner ”ungdomskyrkogården” då hon hänvisar till åldrar under på de ungdomar vars liv gått förlorade i gängkriminalitet. Liv som inte ska sluta på det sätt som sker i vårt land. I programmet framkommer det tydligt att vittnen skräms till tystnad och att kriminella tagit över makten i samhället. Polisen säger sig inte ha kunnat vidta åtgärder på grund av att de saknat de verktyg som varit nödvändiga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att skyndsamt vidta åtgärder för att bekämpa gängen och skapa trygghet för medborgarna, med hänsyn till den samhällsfara som de kriminella gängen i utsätter befolkningen och varandra för.
fr · H811959 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:959 Planering av järnvägsunderhåll av (M) till Infrastrukturminister (S) beslutade att sänka hastigheten på spåret mellan och . Detta skedde sedan man hittat flera fel på rälsen. Konsekvensen blir att helt ställs in på sträckan och att det endast kommer att gå ett pågatåg . Det plötsliga beskedet innebar att ett intensivt arbete fick dras igång för att få fram ersättningstrafik i en svår tid med de stora utmaningar som pandemin för med sig. Arbetet med att laga spåren kommer att ta enligt som på sin hemsida informerar om att det rör sig om en sträcka på . Vi närmar oss nu en stor helg med julfirande, och det här är en situation som åsamkar Skånetrafiken olägenhet. Att det finns en stor underhållsskuld i det svenska och skånska tågnätet är känt, men det avbrott i trafiken som sker på så kort varsel med påverkan är oroväckande. Frågan man ställer sig är hur det ser ut på tågnätet och om det finns fler felaktigheter som kommer att hanteras på liknande sätt med kort framförhållning som ställer verksamhet på ända. I detta fall påverkas resenärer längs hela vägen från till . Svensk järnväg har ett bristfälligt underhåll, och har det skånska tågnätet, som påverkar resenärer hela vägen från till , nått en ny nivå när planeringen för underhållet sker med så kort varsel. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Har ministern gett rätt förutsättningar att planera för att underhålla det skånska tågnätet för kollektivt resande?
fr · H811960 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:960 Kulturföretagares villkor av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) På regeringens hemsida står att läsa: ”... , ska användas på samma sätt som det krisstöd till arrangörer de fördelades som kompensation för uteblivna intäkter då evenemang blivit inställda eller skjutits upp.” och ”Fördelningen är gjord utifrån erfarenheten av de stöd som delades ut och med utgångspunkt i situationen för kulturlivet.” Därför är det anmärkningsvärt att avslag motiveras med att kulturföretagare har sökt hos fel instans. Hur ska företagaren veta att hen sökte krisstöd hos ”fel instans” när hen sökte och blev beviljad stöd hos just ? Naturligtvis borde information givits direkt till den som ansöker om att ansökan ska skickas till annan myndighet ! Åtskilliga kulturföretagare berättar om dålig information och omotiverade avslag som den ekonomiska krisen i sektorn ökar för . Därför är behovet av stöd betydligt mycket större efter att de har varit förvägrade att bedriva verksamhet . Kulturens ekosystem krackelerar, och problemen förvärras när nya förutsättningar plötsligen ges och förändrar förutsebarheten. Ett exempel är företag som professionellt arrangerar körsångsevent, som inte längre räknas som kulturevenemang. Därför lyder min fråga till kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att krisstödet ska komma näringsidkare i kultursektorn till handa som avsett?
fr · H811961 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:961 Händer i vården och coronapandemin av (M) till Socialminister (S) Coronapandemin har gjort oss alla mer medvetna än någonsin om värdet av kunskap och kompetens inom vården och omsorgen. Alla som arbetar med vård och omsorg måste ha grundläggande kunskaper. Det rör sig om kunskaper som hur man arbetar i andras hem och respekterar vårdtagarens integritet, och hur man lyfter utan att skada sig själv eller den man vårdar, för att ta det mest elementära. Kunskap om hygienrutiner och hur man förebygger smittspridning tillhör självklart också det mest elementära. När personer som arbetar inom vården och omsorgen inte har de nödvändiga kunskaperna måste massiva utbildningsinsatser till. I samband med pandemin har det förekommit uppgifter om att basala kunskaper om vårdhygien inte varit tillräckliga. Detta är kunskapsluckor som innebär att smitta kan ha spridits mellan äldre vårdtagare och mellan olika boenden. Dessa kunskapsluckor kan ha inneburit att vårdtagare utsatts för risker och smitta som annars hade kunnat undvikas. Regeringens ”fler händer i vården” kan därmed ha fått konsekvenser för vården och den enskilde om detta inneburit en ökad smittorisk. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : På vilket sätt avser ministern att följa upp reformen ”fler händer i vården”, framför allt vad avser uppfyllandet av tillräckliga kunskaper om vårdhygien och dylik kompetens hos de anställda?
fr · H811962 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:962 Stärkt äganderätt i av (M) till Statsrådet (S) Stärkt äganderätt var syftet med regeringens- och sammabetspartiernas skogsutredning. Tyvärr har det visat sig att äganderätten inte alls stärks utan urholkas ännu mer. En urholkning av äganderätten påverkar inte bara dagens skogsägare utan även framtidens. Skogsbruk är ingen snabb affär utan kräver långsiktighet där en god skötsel av skogen är avgörande för vad nästa generation kan skörda. Skogen är även bästa tillgång för att uppnå våra högt uppsatta miljö- och klimatmål. I saknas åtgärder för en stärkt äganderätt, rättssäkerhet och de viktiga förslagen för en växande bioekonomi. I stället har utredningen fokuserat på naturvårdsinsatser. Det är insatser som bekostats av den enskilde skogsägaren utan ersättning från staten. En urholkning av äganderätten kommer att påverka framtidens ägarskap negativt då långsiktigheten av ett hållbart skogsbruk riskeras. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att återkomma med en proposition till om stärkt äganderätt?
fr · H811963 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:963 Tjänstemannaansvaret av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Så här svarade mig på en fråga om tillkännagivandet om tjänstemannaansvaret. ”Arbete med att ta fram kommittédirektiv pågår och regeringen avser att återkomma med direktiv till en översyn av det straffrättsliga tjänstefelsansvaret . När utredningen lämnat sina förslag kommer de att beredas inom på sedvanligt sätt.” har genom ett tillkännagivande och beslut uppmanat regeringen att utöka straffansvaret för tjänstefel (KU37). anser att ett utökat straffansvar för tjänstefel i den offentliga förvaltningen skulle förbättra medborgarnas rättssäkerhet och öka förtroendet för den offentliga verksamheten. Därför uppmanade i ett tillkännagivande regeringen att se över lagstiftningen om tjänstefel, med inriktningen att fler handlingar än ska kunna bestraffas. Det har gått efter tillkännagivandet, och fortfarande har inte regeringen genomfört det tillkännagivandet uppmanade regeringen att göra. Det har gått ministern svarade på min fråga enligt ovan och där påstod att direktiven till en översyn skulle komma . Detta är en mycket angelägen fråga för företag och privatpersoner runt om i landet. Med anledning av detta vill jag återigen fråga justitie- och migrationsminister : När kommer ministern att genomföra det som har begärt när det gäller tillkännagivandet om tjänstemannaansvaret?
fr · H811964 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:964 Omsättningstapp för hotell- och restaurangbranschen av (SD) till Näringsminister (S) Pandemin har som bekant slagit hårt mot delar av näringslivet, och för många företag har effekterna inneburit slutet på annars livsduglig verksamhet. Hotell- och restaurangbranschen har drabbats särskilt hårt av pandemin. hade hotell och restauranger sitt största omsättningstapp . Detta visar kortstatistik, som också flaggar för avsaknad av tecken på tidig julhandel. Banken uppger att det tydligt märks att aktiviteter som innebär att människor träffas fysiskt fortsätter att påverkas negativt av pandemin. Vidare spås att en vändning till det bättre dröjer . Konsumtionen i var som helhet lägre under den vecka som slutade , jämfört med motsvarande vecka . Det är en lika stor nedgång som veckan innan. Detta visar statistik som tas fram utifrån korttransaktioner inom Pay. Mot bakgrund av detta vill jag rikta följande fråga till näringsminister : Avser ministern att vidta ytterligare åtgärder för att underlätta för landets hårt prövade hotell och restauranger?
fr · H811965 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:965 Stöd till enskilda firmor av (SD) till Näringsminister (S) Pandemin har som bekant slagit hårt mot delar av näringslivet, och för många företag har effekterna inneburit slutet på annars livsduglig verksamhet. För att kompensera näringsidkare för de ekonomiska konsekvenserna som de olika smittspridningsrelaterade åtgärderna orsakat har ett flertal stödpaket presenterats. har stöttat dessa, även om vi kan konstatera att regeringen, inte minst i relation till jämförbara stater, har varit alldeles för senfärdig och snål. På detta sätt förhåller det sig även när det gäller frågan om stöd till enskild firma. Först in i coronakrisen beslutade regeringen om ett särskilt stöd, omsättningsstödet, för personer som driver en enskild firma. Trots att beslut nu är fattat är det många småföretagare som inte kommer att se skymten av stödåtgärden. Eftersom företagen måste ha tappat mellan av sin omsättning jämfört med samma månad är det fortfarande många enskilda näringsidkare som inte kan söka stödet. Stödet är alltså utformat med så höga trösklar att ett stort antal näringsidkare inte är berättigade att söka. Detta är ett stort bekymmer. Utöver denna problematik lämnades handelsbolag och kommanditbolag utanför i första omgången av omsättningsstödet. Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag fråga näringsminister : Avser regeringen att vidta åtgärder för att fler företag ska få ta del av omsättningsstödet?
fr · H811966 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:966 Incitament till snabbare studier av (M) till Statsrådet (S) har ett i många stycken väl fungerande studiestödssystem. Att ta studielån är både för studenten och samhället ett långsiktigt ömsesidigt åtagande. För studenten är studielånet förhoppningsvis en biljett till framtida inkomster, och för samhället är det en investering i kompetens som ska komma samhället till godo. Om studierna genomförs fortare än vad studieplanen anger innebär det att den enskilde studenten inte behöver ta lika mycket studielån, som staten kan hålla nere utlåningsmängden, vilket vore till fördel för båda parter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att vidta några åtgärder för att öka incitamenten för att stimulera till snabbare avklarade studier?
fr · H811967 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:967 Industriell energiskatt som miljöstimulans av (M) till Statsrådet (S) ändrades energilagstiftningen varvid företag med SNI-kod 38320 förlorade möjligheten att betala en så kallad industriell energiskatt (subventionerad energiskatt) för den energi man förbrukar på företaget. Denna förändring var sannolikt rätt för de flesta återvinningsbolag. Men det finns företag som bedriver industriella processer som trots detta nekas återbetalning av energiskatt vilket kan innebära merkostnader på miljonbelopp. bedriver en politik som syftar till att såväl företag som privatpersoner aktivt ska källsortera och återvinna så mycket som möjligt. Det kan vara gammalt trävirke som återvinns och används i fjärrvärmeverk för uppvärmning. Det kan vara stål som återvinns till nytt stål igen. Likaså återvinns kylskåp och frysar där freon avlägsnas varefter återstoden av kylmöbeln återvinns. Det finns fler exempel där merparten av hanteringen sker i en industriell process, men gör i många fall en annan bedömning. Enligt dem grundas dessa beslut på det förarbete som gjorts i . Syftet med den ändrade energilagstiftningen var att stimulera till ökad mängd återvinning, men i verkligheten blir kan det bli motsatt effekt, såsom vid exempelvis flistillverkning som används vid fjärrvärmeverk. Träflis kan utvinnas dels på slaggprodukter från sågindustrin, dels från återvinningsbranschen. Sågindustrin arbetar med nya restprodukter och kan dra av hela energiskatten. Återvinningsbranschen kan dock inte dra av energiskatten. Den branschen arbetar med återvunnet material och har en mer komplicerad process där spik, skruv och annat material som inte hör hemma i träflistillverkningen måste tas bort. Detta kan synas ge en snedvriden konkurrens. Med anledning av ovan anfört vill jag fråga om statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att förändra och förtydliga regelverket så att fler aktörer som arbetar med materialåtervinning ges möjlighet att betala industriell energiskatt?
fr · H811968 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:968 Finansiering av av (M) till Infrastrukturminister (S) Coronapandemin har liksom flera andra näringar drabbat sjöfarten mycket hårt. Många företag inom sjöfarten är ekonomiskt hårt pressade när delar av deras verksamhet mer eller mindre försvunnit. Under dessa rådande omständigheter där delar av sjöfarten har tvingats till varsel, uppsägningar och upplagda fartyg föreslår en höjning av farleds- och lotsavgifterna. I förlängningen landar dessa höjda avgifter som kostnader för industrin och besöksnäringen. En besöksindustri som redan är pressad intill bristningsgränsen. Alternativen till avgiftshöjningar är i detta läge höjda anslag till och effektiviseringar inom . Höjningarna kan synas vara kontraproduktiva och motverka de nationella målen om konkurrenskraft som de begränsar konkurrensytan mellan väg och sjöfart. Det finns även en utbredd kritik mot hur helheten i avgiftssystemet är utformat, vilket missgynnar de rederier som satsat stort på miljö- och klimatförbättrande åtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser regeringen att ändra systemet för finansiering av så att det inte drabbar sjöfarten som sådan, dess företag och i sin tur dess kunder?
fr · H811969 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:969 Geologi som ett eget skolämne av (M) till Utbildningsminister (S) naturresurser har stor betydelse för landet och dess ekonomi. Inte minst gäller det basnäringarna gruv- och stenindustrin, som med de förädlande stål- och metallverken omsätter i storleksordningen en kvarts biljon kronor. Som en följd av att nyttja dessa resurser har och de nordiska länderna av naturlighet utvecklat hög kompetens inom bergbyggnad tack vare den stabila berggrunden i . Svenska företag har utvecklat världsledande teknologier som blivit stora exportframgångar. Alltmer av nyprojekterad infrastruktur byggs under mark. Det förutsätter därmed en bred och gedigen kunskap om de geologiska förutsättningarna för att bygga på ett säkert, miljömässigt och ekonomiskt hållbart sätt. Inte minst med hänsyn till de förändringar som följer med klimatförändringarna spelar geologikompetensen en helt avgörande roll. Paradoxalt nog har geovetenskapen i generellt sett haft en svag ställning i och på gymnasiet, inte minst jämfört med många andra länder i och där Earth Sciences är ett självklart ämne på skolschemat. Trots att detta faktum uppmärksammats har inga signaler om behovet av ökad kunskap om geologi omsatts i verkliga beslut. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att geologiämnet ska finnas med såväl i som på gymnasiet?
fr · H811970 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:970 Riskskatt på banker av (M) till Finansminister (S) () avstyrker regeringens förslag att införa en så kallad riskskatt på banker. varnar den föreslagna skatten äventyrar tusentals jobb i sektorn. FI ser bland annat brister och oklarheter i skattens utformning. I ett remissvar beskriver myndigheten bankernas skulder i absoluta tal, som utgör basen för den föreslagna riskskatten, som ett dåligt mått på risken i en banks verksamhet. pekar FI på att det finns oklarheter i den definition av skulder som regeringen vill använda. Enligt , största fackliga organisation inom bank- och finansbranschen, äventyras tusentals jobb inom finansbranschen av riskskatten. Dessutom anser förbundet att skatten, som beräknas dra in 6–7 miljarder till statskassan, motverkar sitt syfte då dyrare banklån för företag och privatpersoner och sämre möjligheter för svenska banker att konkurrera mot utländska banker inte stärker den finansiella stabiliteten. Risken är enligt dem att fler låntagare kommer att vända sig till den mindre reglerade delen av finanssektorn, vilket skulle öka riskerna. Med anledning av ovanstående vill jag finansminister : Ser ministern någon relevans i den kritik som anförts mot riskskatten och vad i denna kritik tar regeringen till sig av i det fortsatta arbetet?
fr · H811971 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:971 Konsumentförtroende för handelns datainsamling av (SD) till Statsrådet (S) Konsumenters förtroende för handelns datainsamling är lågt. Det har visat sig i undersökningar inom ett projekt vid , i samverkan med . Inom projektet har relationen mellan handlare och kunder i termer av datainsamling och tillit undersökts. Resultaten indikerar att svenska handlare behöver göra mycket för att öka kundernas förtroende för hur deras datainsamling och datahantering sker. Den digitala handeln blir allt viktigare och ökar i omfattning. Det innebär även en ökning av datainsamling och personuppgifter. Förtroende mellan handlare och kund är avgörande för goda affärer, och även för en bra kundtrygghet. De flesta är överens om att datainsamling är nödvändig. Frågan är bara hur den sker, hur det redovisas och hur dessa data används. Studien visar att datainsamling inte sker i samförstånd. Handeln har rätt till och behov av viss datainsamling, inom reglementet. Vid sidan av det är även konsumenttryggheten viktig. Om konsumenter har lågt förtroende för handeln gällande hur datainsamling sker innebär det negativa förutsättningar för handeln, konsumentnöjdhet och konsumenttrygghet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet anledning att undersöka behovet av eventuella utökade konsumenttrygghetsåtgärder gällande digital datainsamling?
fr · H811972 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:972 Mobiltäckning i hela landet av (S) till Statsrådet (S) har tillgången till stabilt mobilnät och bra uppkoppling varit något otroligt viktigt. Många är vi som arbetat hemifrån, studerat hemifrån eller blivit tvungna att isolera oss på grund av coronapandemin. I dessa tider är behovet till mobilnätet viktigt utifrån många olika synvinklar. Men viktigast av allt är att det skapar trygghet – att jag vet att jag kan ringa om jag behöver hjälp, att jag kan nå mina anhöriga nu i dessa tider när vi inte får träffas, att jag kan ringa mina föräldrar när jag är ensam hemma efter skolan. Ett stabilt mobilnät skapar trygghet. På flera platser i kommun i västra har inte mobilnätet fungerat stabilt . Detta ett problem framför allt för de människor som verkar och bor i denna landsbygdskommun men också för förbipasserande på Europavägen E14. kommuns socialchef fick också höja beredskapen som en följd av att dessa problem orsakade utslagna trygghetslarm. När man påtalar problemet är svaret att det ska åtgärdas, men tyvärr så händer alltför lite och det har inte blivit bättre. Går samtalen fram är de ofta ”burkiga” i ljudet och bryts ofta. Eftersom detta är marknadsstyrt och den operatör som har tillstånd, i detta fall (), inte tar sitt ansvar fortsätter mobilnätet att fungera mycket dåligt. när vi digitaliserar samhället mer och mer krävs det att vi ställer tuffare krav på leveranssäkerheten. Det är inte acceptabelt att problem som uppstår med mobiltäckningen inte åtgärdas snabbt. Ett dåligt fungerande mobilnät skapar en sårbarhet och en otrygghet i dagens digitaliserade samhälle. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka verktyg finns att tillgå för att säkerställa en leveranssäkerhet av telefoni via mobilnätet, och kan statsrådet vidta några åtgärder för att säkerställa en trygg och stabil mobiltäckning?
fr · H811973 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:973 Parkeringsplatser vid bostäder och arbetsplatser av (SD) till Statsrådet (MP) Det pågår en pandemi som slår hårt mot större delen av världen, hela det svenska samhället och därmed även vårt lands ekonomi. Vi måste göra vad vi kan för att skydda medborgarna, och flera restriktioner har införts för att minska smittspridningen. En av dessa restriktioner är begränsningen att som mest åtta personer får vara samlade på ett och samma ställe. En hel del människor känner sig nu obekväma med att åka kollektivt, där en begränsning till max åtta personer är svår att upprätthålla, inte minst i rusningstid. Under pandemin är bilen ett bra färdmedel om man vill undvika trängsel och potentiell smittspridning. har det blivit allt svårare att färdas med bil, i takt med att städer bygger bort parkeringsplatser och att man vid nybyggda bostäder minskat parkeringstalen. Med tanke på eventuella framtida pandemier kan det finnas skäl att överväga fördelarna med att inte bygga bort möjligheten att färdas enskilt med bil för att begränsa smittspridning. Med hänvisning till texten ovan önskar jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att verka för fler parkeringsmöjligheter i anslutning till bostäder och arbetsplatser, för att möjliggöra ett smittsäkrare resande i egen bil?
fr · H811974 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:974 Ett återupprättat banverk av (SD) till Infrastrukturminister (S) Det har rapporterats om att sträckan mellan och , , först fick en hastighetssänkning på grund av ett spårfel. Vid närmare undersökning visade det sig att spåren var allvarligt skadade, med resultatet att det blev i det närmaste totalstopp i tågtrafiken på den aktuella sträckan. Endast ett pågatåg kan köra på spåren, och bussar har satts in som ersättning. Detta får konsekvenser för dem som arbetspendlar i regionen, med kraftigt ökande restider och trängsel som uppstår när bussar måste ersätta delar av tågtrafiken. Sträckan mellan och är byggd i omgångar. Sträckan mellan och var färdigställd och sträckan till var klar . Det bör tilläggas att denna sträcka inte trafikeras av tunga godståg utan uteslutande av persontåg, vilket sliter mindre på rälsen. Frågan man ställer sig är om underhållet av spåren är obefintligt eller satt till ett absolut minimum, och i så fall varför? Den ekonomiska skillnaden mellan att byta spår respektive underhålla spår är mycket stor. Att underhålla spår genom slipning kostar spårmetern, medan att byta spår kostar spårmetern. Om underhållet minskas och konsekvensen blir att man tvingas halvera tiden för spårbyten, från till , blir det oerhört dyrt. Med tanke på järnvägens redan väl upparbetade underhållsskuld vore detta oförsvarbart. För att öka järnvägsresandet måste vi ha en järnväg vi kan lita på. Med anledning av ovanstående frågar jag infrastrukturminister Kommer ministern att utreda fördelarna med en återgång till ett banverk, där man både upphandlar underhåll och har underhållsverksamhet i egen regi?