ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H81162 · 2020-09-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:62 Avslag på ansökan om aktivitetsersättning av (SD) till Statsrådet (S) Ännu ett fall har rapporterats där en ung kvinna valt att ta sitt liv då samhällets stöd och det sociala skyddsnätet ej funnits i tillräcklig utsträckning. Enligt socialförsäkringsbalken ska aktivitetsersättning beviljas och om den sökande kan delta i aktiviteter som kan antas ha en gynnsam inverkan på hans eller hennes sjukdomstillstånd eller fysiska eller psykiska prestationsförmåga. Trots att allt uppfyllts så avslogs hennes ansökan. beslut överklagades till förvaltningsrätten, vilken beviljade henne ersättning. Dock kom beslutet . Enligt uppgifter från har antalet avslag på ansökan om aktivitetsersättning ökat, vilket gäller såväl nya som redan beviljade ärenden. , områdeschef för aktivitetsersättning på , menar att det beror på att man fick ett regeringsuppdrag som menade att man skulle utveckla utredningarna inom ersättningen, varpå även genomförde en så kallad fördjupad rättslig kvalitetsuppföljning. fanns det nästan inga avslag och har varken lagstiftning eller rättspraxis ändrats så ökningen går generellt sett inte att förklara förutom de regeringsuppdrag som givits. Problematiken att många mår dåligt är också känd av områdeschefen. Att ersättning från välfärdssystemen hamnar rätt är av största vikt, men vid ett avslag är det viktigt att ungas förmågor tas till vara och att ser till att unga personer som får avslag på sin ansökan om aktivitetsersättning får vägledning till rätt instans, det vill säga att myndigheten tar sitt samordningsansvar, vilket också påpekades i Inspektionen för socialförsäkringens rapport till – vad händer sedan? (ISF 2017:5) Precis som det är av största vikt att ersättning hamnar rätt är det av största vikt att vi har säkra bedömningar och att personer som har rätt till stöd inte nekas, riskerar att falla mellan stolarna, eller i värsta fall ge upp sin vilja att leva. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska felaktiga bedömningar av aktivitetsersättningen så att unga får det stöd de är berättigade till?
fr · H81163 · 2020-09-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:63 Statsrådets uttalanden av (SD) till Statsrådet (S) Undertecknad undrade i en tidigare fråga (2019/20:1997) till statsrådet om uppgifterna att statsrådet har uttalat sig i Amazons reklamkampanj med citat som företaget låtit utforma stämmer, och om det i så fall är statsrådets bedömning att förfarandet är förenligt med statsrådets tjänsteutövning. Bakgrunden till frågan var att rapporterade om etableringen av Amazon i , som ”väntas bli mördande för svenska näthandlare” och i samband med denna rapportering avslöjade att regeringens intensiva kontakt med nätjätten, som började , gick så långt att Amazon till och med fick utforma minister egna citat inför en reklamkampanj. Jag noterade att statsrådet i sitt svar inte alls besvarade min fråga. I stället påpekade han att i hans roll som dåvarande näringsminister ingick att främja utländska investeringar till som ett handelsberoende land och att eftersom det rörde sig om en mångmiljardinvestering på ett område som inte skett tidigare i skickades ett pressmeddelande ut från företaget. I det pressmeddelandet lämnades ett citat av näringsministern där investeringen välkomnas. Statsrådet svarade alltså inte på frågan om han lät företaget utforma citatet. Inte heller svarade han på om det i så fall är hans bedömning att förfarandet är förenligt med statsrådets tjänsteutövning. I en ny fråga (2019/20:2112) upprepade jag därför frågeställningen om det stämde att han lät företaget utforma hans citat och om det är hans bedömning att förfarandet är förenligt med statsrådets tjänsteutövning. I ett nytt svar från statsrådet konstaterar jag att statsrådet fortfarande vägrar svara på mina frågor. Han återupprepar endast sitt tidigare svar. Jag frågar därför, för tredje gången, statsrådet igen om han lät företaget utforma hans egna citat. Kanske kan statsrådet vara vänlig nog att besvara frågan på ett klart och konkret sätt? Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Stämmer uppgifterna att statsrådet har låtit Amazon utforma hans citat, och är det i så fall statsrådets bedömning att förfarandet är förenligt med statsrådets tjänsteutövning?
fr · H81164 · 2020-09-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:64 Den ökande kristofobin i av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Tidningen berättade om den misstänkta hatbrottsattacken mot en elvaårig pojke som ska ha inträffat i Varvsparken, nära skyskrapan , i . Enligt polisanmälan kom ett gäng fram till pojken och frågade om det var på grund av hans religion som han hade ett kors runt halsen. Då pojken svarade jakande ska gänget ha gett honom tillmälet “grisdjävel” och dessutom ha knuffat omkull honom så att han skadade sig. Merzek , som är pastor i den arabiska församlingen i Centrumkyrkan i , var med om en liknande händelse i barndomens och ser det som en varningsklocka att sådant nu händer här i . skickade , i en artikel i , en uppmaning till den att ta krafttag mot islamistiskt förtryck i , då med anledning av upploppen i . På en tidigare fråga (2019/20:1871) om vilka åtgärder regeringen vidtar för att förhindra attacker mot kristna i svarade justitieministern att ”regeringen ser mycket allvarligt på hatbrott och anser att det är en viktig uppgift för samhället att förebygga och klara upp dessa brott” och att ”regeringen har också genomfört en rad straffskärpningar, till exempel när det gäller olaga hot och skadegörelse, som utgör majoriteten av brotten med kristofobiska motiv”. Justitieministern nämner också att man gjort ekonomiska satsningar i budgeten och att myndigheter höjt ambitionsnivån avseende hatbrott samt att regeringen har avsatt medel för att organisationer inom det civila samhället ska ha möjlighet att ansöka om stöd i form av statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder. Det är uppenbarligen inte tillräckligt eftersom det också finns djupt religiösa motiv från framför allt muslimska grupperingar att ge sig på kristna. Det behövs således andra åtgärder, vilket också Merzek pekar på i sin uppmaning till regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta för att stävja den ökande kristofobin och de allt fler antikristna attackerna i ?
fr · H81165 · 2020-09-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:65 En ökning av unga konsumenter som ansöker om skuldsanering av (SD) till Statsrådet (S) Allt fler unga verkar ansöka om skuldsanering jämfört . rapporterade att ansökte drygt 15 000 personer om skuldsanering, vilket enligt tidningen är en ökning jämfört med . Särskilt stor var ökningen för unga mellan , där det handlar om en fördubbling. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att möta det ökande antalet unga konsumenter som ansöker om skuldsanering hos ?
fr · H81166 · 2020-09-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:66 Elförsörjningen i av (M) till Statsrådet (S) Tillgången till en stabil elförsörjning är återigen aktuell. har vi sett hur kol- och oljekraftverket i dragit igång för att elen inte längre räcker till i . har vi återigen kunnat läsa hur drabbats av elproblem på grund av kapacitetsbrist i elnätet. Vi vet att samma sak även hänt i och att tappade en mycket viktig företagsetablering för att kraftöverföringen var osäker; en etablering som hade gynnat jobb och välfärd i en för mycket viktig region. Framtidens viktiga investeringar och etableringar riskeras utan en stabil elförsörjning. Morgondagens infrastruktur kommer inte att fungera, och missar sina viktiga klimatmål för att energipolitiken inte fungerar Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa elförsörjningen i ?
fr · H81167 · 2020-09-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:67 Digital signering hos statliga myndigheter av (C) till Statsrådet (S) Att gifta sig är både känslomässigt för brudparet och för juridiken framledes. För att få gifta sig krävs det att sänder olika intyg till brudparet, bland annat bevis om hindersprövning. Dessa dokument ska sedan sändas till vigselförrättaren, och efter vigseln ska vigselförrättaren sända vigselbeviset åter till . All denna korrespondens sker pappersvägen och skapar osäkerhet. Det finns exempel på tillfällen där vigselförrättarens brev till aldrig kommit fram, vilket innebär att brudparet aldrig blir juridiskt gifta. Detta är något brudparet inte får någon information om förrän de av något skäl undersöker saken hos . I praktiken kan det i värsta fall innebära att den ena maken blir arvlös. Med dagens digitala teknik, där vi har kunskap om olika sätt att identifiera oss digitalt, borde denna korrespondens kunna ske på annat sätt. har digital signering för många av de ärenden som vi medborgare gör hos dem, och även detta borde kunna hanteras på det sättet. Det skulle innebära att ingen riskerar att inte bli juridiskt godkänd som gift. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för att myndigheter som hanterar personuppgifter i högre grad ska kunna använda digital signering för att underlätta för både medborgarna och myndigheterna?
fr · H81168 · 2020-09-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:68 Samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar av (C) till Statsrådet (S) ställde jag en fråga om följande till statsrådet : riktade ett tillkännagivande till regeringen om att utreda behovet av att fristående aktörer utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar. är det som ansvarar för detta. fick i uppdrag att utreda detta, och en rapport lämnades till . Svaret blev då att rapporten bereds inom . har det gått , och inget har kommit från . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När tror statsrådet att det som föreslås i rapporten blir verklighet, och när förväntas rapporten vara färdigberedd i ?
fr · H8117 · 2020-09-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:7 Plastskattens utformning av (SD) till Finansminister (S) Den så kallade plastskatten på bärkassar är precis som innan den infördes djupt kritiserad. Vi har sett åtskilliga utlåtanden från experter och andra som tydligt visat att den inte bara är ineffektiv utan även i vissa fall kontraproduktiv, då den kan innebära en negativ påverkan på miljö och klimat. Dessa fakta borde inte vara några nyheter för regeringen, mot bakgrund av den svidande kritik som riktades mot förslaget redan innan propositionen (Skatt på engångsartiklar, SOU 2020:48) låg på bord. Att större delen av de tänkta skatteintäkterna uteblivit är i sammanhanget enbart en parentes, men gör det hela än värre. Regeringens uttalade ambition när denna skatt infördes var att skulle nå EU:s mål om en maxförbrukning på 40 plastbärkassar per person och år . Vidare menade man, trots utebliven evidens för påståendet, att skatten skulle minska risken att plast hamnade i haven. Svenskar har nämligen varit duktiga med att på olika sätt återanvända bärkassar, ibland som soppåsar och ibland som bärkassar, vilket bidragit till att inte onödigt många används. Den skatt som regeringen införde tog ingen hänsyn till ifall plasten var återvunnen eller inte, eller om den producerats av förnybara resurser (av alla plastbärkassar var innan skatten infördes fossilfria). Av den anledningen har incitamenten till att producera återvunnen eller förnybar plast minskat, då lönsamheten sjunkit avsevärt i takt med en minskad konsumtion. Vidare tog skatten ingen hänsyn till andra faktorer, såsom rubbningen av arbetsmarknadens rörelsemönster eller vilka andra alternativ som används av konsumenterna för att bära varor eller slänga skräp. Omfattande forskning har visat att närapå samtliga andra alternativ är värre ur ett miljöperspektiv, just för att de måste användas så mer än en plastbärkasse ur resurssynpunkt (för en bomullspåse krävs det 130–400 gånger för att komma upp i nivå med en plastbärkasse). Dessutom ser vi att försäljningen av engångsplastpåsar på rulle ökat lavinartat, till följd av att det är vad människor generellt använder som soppåsar. Flera av de affärer som tidigare använde bärpåsar av förnybar plast har återgått till plast som är sämre för miljön. Till följd av att allt fler använder sig av pappåsar eller liknande, vilket i många fall är ett dåligt substitut ur resurssynpunkt, vittnar konsumenter om ett ökat matsvinn då de som används för frukt och grönsaker inte går att se igenom och därför samlas i kylen . Listan över alla de negativa effekter vi ser av hur plastskatten utformats kan göras längre. Av den anledningen önskas finansminister svara på följande fråga: Avser ministern att ta initiativ till att slopa plastskatten alternativt reformera utformningen av den i syfte att den ska bli mer effektiv med hänsyn till miljö och klimat?
fr · H81170 · 2020-09-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:70 Biblioteksstrategin av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) beslutade regeringen att (KB) skulle ta fram ett förslag till en nationell biblioteksstrategi i syfte att utveckla, förnya och förstärka biblioteksväsendet. Regeringsuppdraget innebar att KB skulle föreslå långsiktiga mål och strategier för att främja samverkan och kvalitetsutveckling i hela det allmänna biblioteksväsendet. Strategin anger en riktning fram . Förslaget till nationell biblioteksstrategi överlämnades till regeringen , och remisstiden avslutades . I utredningen som ska ligga till grund för en nationell biblioteksstrategi, Demokratins skattkammare, finns ett antal reformförslag. Det handlar om att bygga nationella digitala bibliotekstjänster och digitalisera vårt kultur- och kunskapsarv. Av utredningsförslagen till strategin framgår även att biblioteksverksamheten behöver stärkas för de nationella minoriteterna och urfolket samerna. Utbudet av tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning behöver säkras, liksom att öka tillgången till medier på andra språk än svenska. Biblioteksstrategin behöver komma på plats. Mot bakgrund av ovanstående blir min fråga till kultur- och demokratiminister : Vilket datum avser ministern att för presentera ett färdigt och skarpt förslag på biblioteksstrategi?
fr · H81171 · 2020-09-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:71 Standardiserat test i svenska språket av Per Ramhorn (SD) till Socialminister (S) Inom hälso- och sjukvården är det avgörande att läkare, sjuksköterskor och annan vårdpersonal förstår varandra och patienterna och att man till exempel i en kritisk situation kan kommunicera tillräckligt bra på svenska. Språket är viktigt för patientsäkerheten. För den som har läkarutbildning från ett annat EU/EES-land och som vill komma och arbeta i gäller EU-direktivet för erkännande av yrkeskvalifikationer. EU-direktivet innebär att den som har godkänt legitimationsbevis från annan medlemsstat har rätt att jobba som läkare i . Om personen har fullgjort en specialistutbildning i annat EU/EES-land kan han eller hon arbeta som specialist i förutsatt att specialiteten finns i och är en av de 52 specialiteter som är omnämnda i EU-direktivet. Personen måste också visa språkkunskaper i svenska, danska eller norska. Det är som utfärdar svensk läkarlegitimation eller svenskt specialistbevis. För att till exempel en läkare som är utbildad utanför EU/EES ska kunna få svensk legitimation måste personen genomgå en kompletteringsprocess. bedömer ansökan om att få utbildningen validerad och anger vilka villkor som ska uppfyllas för att den sökande ska få en svensk legitimation. Det finns tre olika vägar för svensk legitimation: kunskapsprov, kompletterande utbildning och ordinär svensk läkarutbildning. När det handlar om kunskaper i svenska krävs kunskaper motsvarande C1-nivå i svenska. kan personen inkomma med intyg från till exempel en vårdgivare som visar att personen har kunskaper motsvarande C1-nivå i svenska. Detta gör att det blir godtyckligt vilka som godkänts och att patientsäkerheten hotas. Med anledning av detta frågar jag socialminister : Hur ser ministern på införande av ett standardiserat test inom hälso- och sjukvården för C1-nivå i svenska för dem som har utbildningar från andra länder?
fr · H81172 · 2020-09-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:72 Praktiska åtgärder mot av (SD) till Utrikesminister (S) lämnade undertecknad in en fråga till utrikesminister (S) där hon förväntades svara på om det inte är aktuellt att påskynda EU-processen om en gemensam sanktion mot vissa personer i . Vidare fick hon svara på frågan om det inte är aktuellt att likt flera andra länder införa egna sanktioner mot landet, mot bakgrund av hur det tar i EU. Av svaret att döma tycks utrikesministern förvisso önska en påskyndad process inom EU, men frågan tycks inte vara tillräckligt viktig för att hon ska kunna tänka sig att driva på för egna svenska sanktioner mot landet – trots att detta definitivt skulle öka pressen på regimen i . Även om undertecknad anser att bör göra mer i frågan om sanktioner saknas uppenbarligen den ambitionen hos regeringen. Det finns dock fler åtgärder som utrikesminister måste införa. I sviterna av det kraftigt manipulerade valet har diktaturens företrädare fortsatt kunnat ljuga för, bedra och misshandla sina invånare. Det bör vara en självklarhet att varje land som stöder demokratiska värderingar och grundläggande mänskliga fri- och rättigheter håller en tydlig linje gentemot regimen i . Diktatorn mandatperiod löper ut , och även om han har saknat demokratisk legitimitet bör de protester vi har sett i landet betyda något. bör därför inte erkänna den icke folkvalde som legitim ledare efter och därmed inte heller förhandla med den regim som han leder. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern väljer att inte erkänna som president i när den nuvarande mandatperioden tagit slut och därmed inte heller förhandlar med hans regim, och avser ministern att ta initiativ för att fler länder ska följa detta exempel?
fr · H81173 · 2020-09-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:73 Sexualisering av barn på film av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Filmen i kallad Snyggingar) har efter att den började visas på genomströmningstjänsten Netflix i och i andra länder blivit föremål för en omfattande debatt. Filmen har fått mycket skarp kritik i debatten för att innehålla sexualisering av barn på ett sätt som närmast skulle kunna utgöra ett slags kommersialiserad barnpornografi. Filmen i sig kretsar kring en elvaårig flicka som gör uppror mot sin familjs traditionella värderingar och går med i en dansgrupp. Filmskaparen försvarar sig med att filmen har ett budskap som motsätter sig sexualisering av unga, men budskapet förs fram genom att visa upp just barn som dansar lättklädda på ett sätt som många kritiker uppfattar som sexuellt. Debatten i sociala medier och på andra plattformar kring filmen och Netflix agerande pågår inte bara i utan i en rad länder runt om i världen. När Cuties hade premiär var hashtaggen #CancelNetflix den snabbast trendande på Twitter i . En rad amerikanska politiker har agerat mot att Netflix visar filmen. Senatorer i har exempelvis tagit initiativ till att utreda frågan närmare genom att kontakta det amerikanska med frågan om huruvida Netflix brutit mot federala lagar genom att distribuera barnpornografi. Undertecknad menar att det är mycket angeläget även i att motverka att sexualiserande material med barn som skulle kunna utgöra barnpornografi eller brott i övrigt visas upp och distribueras genom strömningstjänster och andra visningsfönster i för svenska konsumenter. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka initiativ tar ministern för att motverka att sexualiserande av barn som skulle kunna vara brottsligt visas upp och distribueras genom olika visningsfönster för film i , såsom strömningstjänster?
fr · H81174 · 2020-09-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:74 Handel med sälprodukter av (M) till Statsrådet (S) I näringsutskottets betänkande 2019/20:NU15 bifölls motion 2019/20:1362, där beslutet även i också bifölls. Det handlar om att bör driva frågan att få ett handelstillstånd i EU för handel med sälprodukter samt att inom EU bör driva frågan att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter. Med anledning av vad som anförs ovan önskar jag fråga statsrådet : Hur har statsrådet agerat för att få till ett handelstillstånd för sälprodukter?
fr · H81175 · 2020-09-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:75 Överklagande av beslut om skyddsjakt på varg av (C) till Statsrådet (S) har i beslutat om skyddsjakt på varg i delar av och kommuner. beviljade också i skyddsjakt på varg. Båda besluten har överklagats till förvaltningsrätten. har setts också i , som gränsar till både och . Man kan med stor sannolikhet tro att det är samma varg eller grupp av vargar som rör sig. Många lantbrukare blir oroliga när varg har upptäckts i olika områden. LRF, som företräder markägarorganisationerna, kan inte begära skyddsjakt, för man anses inte som part i målet, utan det är den enskilde djurägaren som måste göra det. Länsstyrelserna kan dock själva besluta om skyddsjakt, och på några håll har man också gjort det utan att den enskilda djurägaren begärt det. När väl skyddsjakt är beviljad är det dock så att en organisation kan överklaga beslutet. Det kan även privatpersoner som inte är part i målet. Organisationer kan alltså inte begära skyddsjakt, men organisationer kan överklaga besluten. Detta är ur demokratisk synvinkel märkligt. Jag ställde fråga om effektivare skyddsjakt på varg till statsrådet och fick då till svar att lagstiftningen fungerar väl. Min fråga till statsrådet blir därför: Anser statsrådet att det är rätt att vem som helst ska kunna överklaga beslut om skyddsjakt på varg när man inte är part i målet, och avser statsrådet att vidta några åtgärder?
fr · H81176 · 2020-09-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:76 Samförläggning av infrastruktur och elledningar av (C) till Infrastrukturminister (S) Behovet av att utveckla infrastrukturen med vägar och järnvägar men också med exempelvis elledningar finns över hela landet. En bra infrastruktur är viktig för hela landet och inte minst för landsbygden och dess invånare. På många håll i landet sker just nu planering av ny infrastruktur, och planering och byggnation i stamelnätet och i det regionala nätet håller också på att ske. Detta är en stor investering som också riskerar att ta mycket mark i anspråk, och det kan då bli ett stort ingrepp för den privata markägaren. Markägarorganisationerna, som LRF och skogsägarrörelserna, är inte emot att ny infrastruktur och nya elledningar byggs, men man vill att det så långt som möjligt görs med modern teknik och med så lite ingrepp som möjligt i landskapet. Vill vi öka produktionen av livsmedel och öka skogsproduktionen behöver vi ha den mark som finns till just detta. Ett sätt att spara på jorden är att planera och samförlägga så mycket infrastruktur som det är möjligt. Till exempel kan man när nya elledningar ska grävas ned göra detta längs med vägar och järnvägar, och när nya vägar ska planeras kan man göra det på ett sådant smart sätt att markägaren inte förlorar för mycket mark och att marken fortsatt går att bruka på ett så bra sätt som möjligt. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern verka för att samförläggning av infrastruktur och elledningar ökar?