ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7121907 · 2020-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20: 1907 av (SD) Människorättsaktivister som fängslats i har frågat mig vilka initiativ jag tagit eller planerar att vidta för att hjälpa dem som fängslats för att fredligt ha utövat sina rättigheter i . Trenden vad gäller efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna i är oroande, särskilt beträffande de medborgerliga och politiska rättigheterna. Regeringen följer noga utvecklingen på detta område i . I såväl bilaterala som multilaterala fora tar regeringen löpande upp frågor om mänskliga rättigheter, inklusive individuella fall. i har regelbunden kontakt med civilsamhällesföreträdare och arbetar lokalt med frågor som rör mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Dessa frågor tas också upp i UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i , som publicerades . Inom ramen för utvecklingssamarbete med regionen ger också stöd till insatser för att stärka rättsstatens principer. EU bedriver också en omfattande verksamhet av relevans för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Situationen för de mänskliga rättigheterna i diskuteras också i för mänskliga rättigheter. Min avsikt är att fortsätta lyfta fram vikten av respekten för de mänskliga rättigheterna i bilaterala kontakter med företrädare för samt inom ramen för EU och FN.
frs · H7121908 · 2020-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1908 och 2019/20:1909 av och (S) Försvaret av demokratiska reformer i och har frågat om jag kan ta upp frågan om demokratisk utveckling i med företrädare för den etiopiska regeringen, och hur jag kommenterar den demokratiska utvecklingen i . befinner sig i en omfattande förändringsprocess. Landet har präglats av en positiv utveckling när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter, men också av omfattande våld och konflikter, ofta med etniska undertoner. Utvecklingen i är oroande, i synnerhet det omfattande våld vi sett i framförallt Oromia där etniska minoriteter och ortodoxa kristna varit utsatta. Alla typer av kränkningar av mänskliga rättigheter eller övergrepp mot civilbefolkningen är oacceptabla, oavsett vem som begår dem. ger säkerhetsstyrkornas agerande och det stora antalet personer som gripits, varav flera journalister och oppositionella, anledning till oro. Sammantaget riskerar utvecklingen att spä på de etniska motsättningarna i och kraftigt underminera framstegen i landets transitionsprocess. Regeringen följer denna utveckling noga och för, både bilateralt och genom EU, en dialog med företrädare för den etiopiska regeringen. träffade , tillsammans med övriga EU, företrädare för för att diskutera utvecklingen i landet varvid vikten av att upprätthålla mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer betonades. och EU följer också noggrant de rättsprocesser som inletts eller är på väg att inledas. Detta för att bevaka att dessa genomförs i enlighet med internationella åtaganden gällande bl.a. rätten till en rättvis rättegång. Regeringen för också, via vår ambassad i , en nära dialog med försvarare för mänskliga rättigheter, opposition, civilsamhället och media för att få deras bild av den aktuella situationen. I samtal har vi uppmanat både regeringen och företrädare för oppositionen och andra aktörer till dialog för att lösa landets utmaningar. stödjer arbetet för en mer demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter i . Stöd till demokratiska reformer, mänskliga rättigheter och jämställdhet är centrala delar i det svenska utvecklingssamarbetet med . Stöd ges bland annat till kommission för mänskliga rättigheter, ombudsmannafunktion, valprocessen och parlament och för att främja framväxten av oberoende media och civilsamhälle. Genom utvecklingssamarbetet stöder även fredsbyggande och försoning i . kommer att fortsätta att betona vikten av demokratiska utveckling och försoningsprocess i samtal med den etiopiska regeringen samt inom ramen för både EU- och FN-samarbetet.
frs · H7121909 · 2020-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1908 och 2019/20:1909 av och (S) Försvaret av demokratiska reformer i och har frågat om jag kan ta upp frågan om demokratisk utveckling i med företrädare för den etiopiska regeringen, och hur jag kommenterar den demokratiska utvecklingen i . befinner sig i en omfattande förändringsprocess. Landet har präglats av en positiv utveckling när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter, men också av omfattande våld och konflikter, ofta med etniska undertoner. Utvecklingen i är oroande, i synnerhet det omfattande våld vi sett i framförallt Oromia där etniska minoriteter och ortodoxa kristna varit utsatta. Alla typer av kränkningar av mänskliga rättigheter eller övergrepp mot civilbefolkningen är oacceptabla, oavsett vem som begår dem. ger säkerhetsstyrkornas agerande och det stora antalet personer som gripits, varav flera journalister och oppositionella, anledning till oro. Sammantaget riskerar utvecklingen att spä på de etniska motsättningarna i och kraftigt underminera framstegen i landets transitionsprocess. Regeringen följer denna utveckling noga och för, både bilateralt och genom EU, en dialog med företrädare för den etiopiska regeringen. träffade , tillsammans med övriga EU, företrädare för för att diskutera utvecklingen i landet varvid vikten av att upprätthålla mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer betonades. och EU följer också noggrant de rättsprocesser som inletts eller är på väg att inledas. Detta för att bevaka att dessa genomförs i enlighet med internationella åtaganden gällande bl.a. rätten till en rättvis rättegång. Regeringen för också, via vår ambassad i , en nära dialog med försvarare för mänskliga rättigheter, opposition, civilsamhället och media för att få deras bild av den aktuella situationen. I samtal har vi uppmanat både regeringen och företrädare för oppositionen och andra aktörer till dialog för att lösa landets utmaningar. stödjer arbetet för en mer demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter i . Stöd till demokratiska reformer, mänskliga rättigheter och jämställdhet är centrala delar i det svenska utvecklingssamarbetet med . Stöd ges bland annat till kommission för mänskliga rättigheter, ombudsmannafunktion, valprocessen och parlament och för att främja framväxten av oberoende media och civilsamhälle. Genom utvecklingssamarbetet stöder även fredsbyggande och försoning i . kommer att fortsätta att betona vikten av demokratiska utveckling och försoningsprocess i samtal med den etiopiska regeringen samt inom ramen för både EU- och FN-samarbetet.
frs · H7121911 · 2020-08-21 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1911 av (SD) Krav på munskydd inom kollektivtrafiken har frågat mig om jag och regeringen ämnar införa krav på munskydd i landets kollektivtrafik. är den expertmyndighet som ansvarar för nationella folkhälsan och åtgärder mot olika typer av hälsohot, däribland det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Myndighetens råd och rekommendationer utgår från aktuellt kunskapsläge. har utfärdat allmänna råd för att undvika spridning av covid-19 inom kollektivtrafiken och allmänna färdmedel. I de allmänna råden anges att trafiken bör köras i den omfattning som behövs för att minska risken för trängsel, att antalet passagerare per fordon bör begränsas samt att information bör lämnas till passagerare om hur de kan minska risken för smittspridning. Inför skolstarten publicerade Svensk Kollektivtrafik en branschvägledning riktad till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna som ansvarar för den offentligt organiserade kollektivtrafiken för hanteringen den upphandlade icke platsbokade kollektivtrafiken. Jag har också noterat att vissa kollektivtrafikföretag har erbjudit munskydd till sina resenärer. Vad gäller allmän användning av munskydd i publika miljöer gör bedömningen att det vetenskapliga stödet för en sådan användning är svagt. Myndigheten undersöker emellertid fortsatt frågan om användning av munskydd i vissa situationer i publika miljöer.
frs · H7121912 · 2020-08-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1912 av (SD) Transport av ammunition har frågat om justitie- och migrationsministern kommer att vidta några åtgärder med anledning av att ammunition stulits från en lastbil på en rastplats i och hur dessa åtgärder i så fall ser ut. Frågan har överlämnats till mig. Vägtransporter av farligt gods hanteras av en arbetsgrupp inom Ekonomiska kommissionen för (ECE), som är ett regionalt FN-organ. Reglerna finns i överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (Accord Européen Relatif au des Marchandises Dangereuses par Route, ADR). är anslutet till konventionen och är också införlivat i genom direktiv. Lagen (2006:263) respektive förordningen (2006:311) om transport av farligt gods utgör det nationella ramverket för författningsregleringen inom området transport av farligt gods. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har också meddelat föreskrifter gällande sådana transporter. Ammunition räknas som farligt gods enligt ADR. Bestämmelserna om transportskydd i ADR ställer krav på alla aktörer som är involverade i transport av farligt gods. Transportskyddet förutsätter att aktörernas medvetenhet om vilka risker som finns eller som kan uppkomma i samband med transport av farligt gods ökar. Rimlig skyddsnivå beror till stor del på vilka risker som är förenade med de inneboende farorna hos godset som transporteras, hur stöldbegärligt godset är och vilka mängder det rör sig om. Regeringen är angelägen om att det ska finnas säkra uppställningsplatser längs vägarna och gav i uppdrag att göra en översyn av hur bristen på säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken kan avhjälpas. Uppdraget sträcker sig fram till utgången av Nationell infrastrukturplan för perioden –2029 och redovisar till Infrastrukturdepartementet hur utvecklingen fortskrider. Inom ramen för uppdraget analyserar nu vilka möjligheter kamerabevakningslagen (2018:1200) innebär för övervakning vid rastplatserna längs det statliga vägnätet. Regeringen ser mycket allvarligt på de kriminellas tillgång till illegala vapen och ammunition. Därför har straffen för vapenbrott skärpts. Regeringen har även gjort en kraftig satsning på för att myndigheten bl.a. ska kunna öka sin närvaro vid gränserna. Regeringen arbetar vidare internationellt för att förhindra illegal spridning av vapen och har genomfört amnestier av skjutvapen och ammunition. Utbyggnaden av polisen fortsätter. Det är angeläget att det finns ett ändamålsenligt regelverk och att åtgärder vidtas för att förhindra att kriminella får tillgång till ammunition. Jag följer utvecklingen noggrant och kommer att vidta de åtgärder som behövs.
frs · H7121913 · 2020-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1898 fördjupade samarbete med radikala Islamic Relief i och fråga 2019/20:1913 Bistånd via Sida till Muslimska av (SD) har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta med anledning av hans information om fördjupade samarbete med Islamic Relief i och om jag kommer att vidta åtgärder för att stoppa svenskt bistånd till Islamic Relief, och hur dessa åtgärder i så fall ser ut. Islamic Relief är, till skillnad från vad som påstås i frågorna, en av Sidas strategiska humanitära partners och genomför verksamhet inom ramen för Strategin för humanitära bistånd genom (Sida) 2017-2020. Detta framgår på Sidas hemsida. Som strategisk humanitär partner granskas organisationen regelbundet. Sidas instruktion ställer krav på att myndighetens verksamhet utgår från rättsstatens principer och att myndigheten vidtar åtgärder för att motverka oegentligheter och korruption. Sida har vidare interna rutiner och kriterier som gör gällande att alla organisationer som får finansiellt stöd av Sida ska dela myndighetens värdegrund om alla människors lika värde och respekt för jämlikhet och mångfald. Sida finansierar inte missionsverksamhet. Sida finansierar inte heller organisationer som av EU eller klassas som terroristorganisationer. Vid sidan av Sidas interna granskningar görs externa, oberoende revisioner och utvärderingar. Enligt både dessa interna och externa granskningar bedöms Islamic Relief ha goda förutsättningar att säkerställa kvalitet i alla led av insatserna, nå människor i nöd och säkerställa respekt för mänskliga rättigheter och de humanitära principerna. Detta gäller även då pengar kanaliseras vidare genom Islamic Relief Worldwide till t.ex. . Sida bevakar alltid organisationer som tar emot finansiering för att upptäcka och åtgärda felaktigheter och avvikelser. Jag kommer att fortsätta ställa krav på Sida och andra myndigheter inom utvecklingssamarbetet för att säkerställa att verksamheten utgår ifrån rättsstatens principer, främjar respekt för mänskliga rättigheter och motverkar oegentligheter och korruption samt genomförs i enlighet med de humanitära principerna.
frs · H7121914 · 2020-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1914 av (SD) Den negativa bilden av hantering av covid-19 har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta för att motverka den negativa bilden av i utlandet av vad som beskrivs som en misslyckad pandemihantering. Som jag redan svarat i riksdagssvar 2019/20:1801, 2019/20:1775, 2019/20:1670 samt 2019/20:1541 framgår det tydligt av Svenska Institutets rapporter att den internationella mediebilden av hantering av Covid-19 innehåller både positiva och negativa inslag. Regeringen instämmer i Svenska institutets bedömning att det är för tidigt att avgöra hur den intensiva internationella rapporteringen kommer att påverka Sverigebilden . Som tidigare nämnts har UD och utlandsmyndigheterna återkommande beskrivit den svenska strategin i internationella medier och förklarat våra förutsättningar och traditioner i arbetet med folkhälsa och smittskydd. Regeringen och dess myndigheter arbetar systematiskt och långsiktigt för att sprida en korrekt, relevant och rättvisande bild av i utlandet. Genom att vara öppna, tillgängliga och redogöra sakligt för hantering, bidrar vi bäst till att motverka att missförstånd eller felaktig information kring hantering sprids.
frs · H7121915 · 2020-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1915 av (SD) Försvarsmaktens deltagande i har frågat mig om jag och regeringen avser verka för att Försvarsmakten ska vara en neutral myndighet och därmed inte delta i . Försvarsmaktens engagemang och deltagande i är en fråga för myndigheten att avgöra.
frs · H7121916 · 2020-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1916 av (SD) Inkludering av i WHO:s arbete har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen ämnar verka för att finna praktiska lösningar för hur ska kunna inkluderas i WHO:s arbete. Det internationella arbetet mot coronaviruset är, som jag påtalat tidigare, ett exempel på ett område där det är skäligt och önskvärt att deltar. EU och vill därför finna praktiska lösningar för hur ska kunna inlemmas i WHO:s arbete. Som jag redan svarat på fråga 2019/20:1692 så är regeringens utgångspunkt att vi verkar för ett så brett och heltäckande deltagande som möjligt i det internationella samarbetet. Dessa ansträngningar sker löpande och gäller även .
frs · H7121917 · 2020-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1917 av (M) Strukturreformer för ekonomisk tillväxt har frågat mig om jag avser att genomföra strukturreformer som syftar till att höja den ekonomiska tillväxten. Till att börja med kan det konstateras att BNP per capita-tillväxten var mer än dubbelt så hög –2018 som med den moderatledda regeringen. Dessutom hade sysselsättningsgraden före Coronakrisen ökat till historiskt sett höga nivåer. Före krisen genomförde regeringen omfattande investeringar för att ytterligare öka sysselsättningen och tillväxten. Det handlar bl.a. om åtgärder inom infrastruktur, forskning, innovation, utbildning och den gemensamma välfärden. ger människor möjlighet att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Etableringsjobb, satsningar på att snabbare få in nyanlända på arbetsmarknaden och satsningar på förbättrade kunskaper i skolan skapar dessutom förutsättningar för en mer inkluderande tillväxt. Regeringens reformer bedöms sammantaget bidra till en varaktigt högre sysselsättning, produktivitet och BNP per capita. var regeringens fokus för den ekonomiska politiken på att mildra de ekonomiska konsekvenserna av lågkonjunkturen och hålla uppe sysselsättningen.
frs · H7121918 · 2020-08-21 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1918 av (M) Samhällsekonomiska konsekvenser av brottsligheten har frågat finansminister hur höga de samhällsekonomiska kostnaderna för brottsligheten uppskattas vara, vilka offentligfinansiella konsekvenser den uppskattas få och hur det påverkar ministerns avsikt att utreda frågorna ytterligare. Frågan har överlämnats till mig. För att öka kunskapen om brottslighetens kostnader tog på regeringens uppdrag 2017 fram en kunskapsöversikt på området. Brå konstaterar att det inom forskningen finns olika uppfattningar kring kostnadernas omfattning och hur dessa ska beräknas, men att brottsligheten sammantaget kan förmodas innebära stora kostnader för privatpersoner, näringsliv och den offentliga sektorn. Enligt regeringen är det mycket angeläget att bekämpa och förebygga brott, både för att bespara brottsdrabbade och anhöriga lidande och samhället, näringslivet och enskilda betydande kostnader. Regeringen har beslutat om en lång rad åtgärder för att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Däribland kan nämnas satsningen på 10 000 fler polisanställda, ett stort antal straffskärpningar och förändringar i lagstiftningen för mer effektiva verktyg i brottsbekämpningen. Genom regeringens brottsförebyggande satsning skapas också förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela samhället. ska vara ett tryggt och säkert land för alla, oavsett var du bor och vem du är. Det gäller även i de områden i landet där kriminella gäng och annan organiserad brottslighet fått särskilt fäste. presenterade regeringen därför ett brett reformprogram med 34 punkter för att ytterligare möta denna problematik. Det är det största paketet mot gängkriminaliteten någonsin i , med åtgärder på både kort och lång sikt. Ett intensivt arbete pågår nu att genomföra programmet. Regeringen har vidare, som en del i 34-punktsprogrammet, tillsatt en parlamentarisk trygghetsberedning med representanter från alla riksdagspartier. Beredningen kommer att knyta till sig representanter från myndigheter, forskarvärlden och andra berörda i sitt arbete med att bistå med underlag till en kunskapsbaserad och brett förankrad kriminalpolitik. Beredningen ska ta fram en samlad målbild för det brottsbekämpande och trygghetsskapande arbetet och lämna förslag på långsiktiga åtgärder för ökad trygghet och minskad brottslighet. I trygghetsberedningens uppdrag ingår bland annat även att identifiera viktiga kunskapsluckor inom det kriminalpolitiska området och som kan kräva ytterligare kunskapsuppbyggnad. Beredningen ska delredovisa sina slutsatser till regeringen och lämna en slutredovisning .
frs · H7121919 · 2020-08-21 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1919 av (M) Migrationspolitikens påverkan på budgeten har frågat finansministern hur osäkerheten kring migrationspolitiken kommer påverka bedömningen kring behovet av säkerhetsmarginaler och budgeteringsmarginaler i statens budget för åren framöver. Frågan har överlämnats till mig. Utgifterna inom migrationsområdet har minskat med och prognostiserar att utgifterna för migration och integration kommer att fortsätta att minska med ytterligare kommande år. Om omvärldsutveckling eller politiska beslut föranleder ökade utgifter hanteras dessa när det blir aktuellt och inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Regeringen arbetar aktivt med att säkerställa en framtida effektiv, rättssäker, långsiktigt hållbar och human migrationspolitik.
frs · H7121920 · 2020-08-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1920 av (M) Växande vårdköer med anledning av coronapandemin har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att kraven i den nationella vårdgarantin efterlevs. Coronapandemin är den tuffaste påfrestningen för hälso- och sjukvården i modern tid. Det har varit nödvändigt för vården att planera om och skjuta upp vård där medicinsk risk inte föreligger. behöver fokus ligga på att patienter får tillgång till den vård de har behov av. Det är också grundläggande att personalen har de förutsättningar som krävs med hållbara arbetsvillkor samt att tid ges till återhämtning. För att hantera utbrottet av covid-19 har regeringen skjutit till extra till hälso-och sjukvården. Regeringen har beslutat om specifika satsningar för att förbättra tillgängligheten inom hälso- och sjukvården . En ny, uppdaterad kömiljard infördes och majoriteten av regionerna kortade sina väntetider som en följd av detta. har avsatts till regionerna för att korta köerna i vården samt för att möta de ökade tillgänglighetsbehov som coronaviruset medför. Därutöver har avsatts för att stärka cancervården, göra den mer jämlik och korta köerna. En kommitté i form av en delegation har tillsatts som ska verka för ökad tillgänglighet i hälso-och sjukvården med fokus på kortare väntetider. I delegationens uppdrag ingår att stödja regionerna i deras arbete för att säkerställa tillgängligheten såväl under som efter utbrottet av covid-19. Regeringen har även gett i uppdrag att inkomma med förslag på hur myndigheten kan stödja regionernas hantering av uppdämda vårdbehov orsakade av utbrottet av covid-19.
frs · H7121921 · 2020-08-25 00:00:00 — 2019/20:1921 av (M) stöd till har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att ge en samlad bild av det stöd och de ekonomiska nivåer är villigt att stödja med som akut hjälp till följd av den tragiska explosionen i hamn och den svåra skada nationen därmed tillfogats. har sedan explosionerna inträffade i arbetat intensivt med att stödja det libanesiska folket. bidrog , genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, med sjukvårdsmaterial och insatspersonal till stöd för EU och FN på plats. Via Sida har också gett ett initialt stöd om till Röda Korset för de mest omedelbara humanitära behoven. har Sida beviljat ytterligare stöd om till och ser löpande över möjligheterna till ytterligare stöd. FN har en central roll i hjälparbetet. är en av de största givarna till FN:s humanitära verksamhet. är tredje största givare till () som allokerat till katastrofarbetet. Vi är också stora givare till andra FN-organ som aviserat stöd, tex FN:s kontor för humanitär samordning (OCHA), som genom sin Humanitära fond för allokerat liksom som allokerat12 och för Palestinaflyktingar UNRWA som allokerat liksom till FN:s Humanitära fond för som allokerat . genomförs regeringens regionala strategi för Syrienkrisen, om 1,8 miljarder år 2016-2020, som bidrar till stärkt motståndskraft för flyktingar från som befinner sig i och för libanesiska värdsamhällen. bidrar även till det omfattande humanitära stöd och utvecklingsstöd som EU ger till . efter explosionen allokerade EU ytterligare . Alltefter behoven klarnar kan svenska myndigheter komma att motta fler ansökningar om stöd. bistånd vid katastrofer och humanitära kriser skall vara behovsbaserat. Det är därför mycket viktigt att förstå behoven och samordna med relevanta aktörer såsom EU och FN systemet. har fortsatt beredskap att ge stöd i samordning med och utifrån de behovsbedömningar som görs av FN och andra relevanta aktörer på marken. Statsminister deltog i den internationella givarkonferens som FN stod värd för tillsammans med . EU, inklusive , och det internationella samfundet uttryckte sin solidaritet och vilja att bistå med det humanitära arbetet och återuppbyggnadsarbetet. Konferensen resulterade i utfästelser om från ett trettiotal länder, inklusive ytterligare från EU. Vid konferensen lyfte också vikten av genomförandet av strukturella reformer, inklusive korruptionsbekämpning, för att hantera grundorsakerna till den djupa socio-ekonomiska krisen i landet. Detta är också en förutsättning för att landet ska kunna återhämta sig och för att möjliggöra för det internationella samfundet att bistå i den långsiktiga återuppbyggnaden av staden. Vikten av EU:s fortsatt mycket aktiva engagemang i detta långsiktiga arbete togs även upp vid EU:s extrainsatta utrikesministermöte .