ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811423 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:423 Bidrag till mindre a-kassor av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) I regeringens budgetproposition , utgiftsområde 14, meddelas att regeringen avser att upphöra med bidraget till mindre arbetslöshetskassor. Detta motiveras med en enda mening: ”Bidraget motverkar en effektiv administration av försäkringen” (prop. 2020/21:1, utgiftsområde 14, s. 41). Den besparing som åtgärden skulle innebära för staten är minimal; den beräknas uppgå till . För de a-kassor som detta berör innebär dock beslutet ett fundamentalt problem, vilket representanter för dessa a-kassor har beskrivit i ett brev. De har dock även förståelse för att bidraget i dess nuvarande form tas bort. Däremot kommer förslaget utan varseltid för berörda kassor. Det framgår bland annat att flera av kassorna redan har budgeterat med bidraget och fattat beslut om sin medlemsavgift baserat på detta. Detta skulle troligen leda till att dessa kassor kan tvingas lägga ned verksamheten. Det finns viktiga poänger inom ramen för den svenska modellen att arbetslöshetskassor är självständiga entiteter som organiserar sig juridiskt fritt från fackförbund men i närheten av dessa och med medlemsområden som ligger nära motsvarande fackförbunds. Det torde vidare vara en viktig princip för god statlig förvaltning att aktörer som påverkas negativt och verksamhetsingripande av budgetbeslut kan få en möjlighet att i bästa fall diskutera besluten och åtminstone ha en praktisk möjlighet att så smidigt som möjligt anpassa sig till dem. De mindre a-kassorna yrkar med anledning av ovanstående problembeskrivning i första hand på att beslutet om avskaffande flyttas och i andra hand på att ett tillfälligt bidrag med motsvarande belopp kan utgå . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Avser regeringen att på något sätt försöka avvärja de drastiska konsekvenserna av den forcerade hanteringen av frågan om bidrag till mindre a-kassor i budgetprocessen?
fr · H811424 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:424 E-handelsdirektivet av (C) till Statsrådet (S) arbete med Act, DSA, fortskrider. Kommissionens samråd avslutades , och har regeringen tagit fram ett positionspapper inför att förslaget senare presenteras. En förändring av e-handelsdirektivet påverkar alla individer och företag som är verksamma på nätet. har enskilda stater antagit varierande lagstiftning som påverkar hur e-handelsdirektivet och den inre marknaden fungerar i praktiken. Bristen på harmonisering medför utmaningar för svenska företag. Det var välkommet att ta del av regeringens position. lämnar dokumentet en del obesvarat, i synnerhet om hur yttrandefriheten kan värnas om plattformarna genom lag åläggs ansvar att hålla olagligt innehåll borta permanent – det som regeringen kallar för notice and stay down – vilket ökar risken för integritetskränkningar. En sådan skyldighet förutsätter allmän övervakning, något som regeringen anser fortsättningsvis ska vara förbjudet. Vissa aktörer driver dessutom på för att även skadligt innehåll, alltså inte bara olagligt, ska inbegripas i regleringen, vilket vore problematiskt då ett sådant scenario lämnar till vad som i praktiken är ett fåtal techjättar att bedöma vad de anser är skadligt. Vad som är olagligt i ett land kan vara lagligt i ett annat, eller något som anses enbart skadligt i ett land kan anses olagligt i ett annat. Vi bör inte lägga i händerna på plattformsföretagen att bedöma vad som är problematiskt eller inte samt övervaka alla användare för att förhindra att olagligt innehåll förekommer, det skulle kunna få långtgående konsekvenser för yttrandefriheten. Därför är det rimligt att regeringen formulerar mer djupgående tankar kring hur detta ska åstadkommas genom exempelvis demokratiska processer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet utveckla hur yttrandefriheten ska värnas i detta sammanhang, och har regeringen en strategi för att lyckas uppnå detta?
fr · H811425 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:425 Identitetspolitiska påtryckningar på svenskt filmskapande av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) rapporterade flera medier om en nyhet i Filmsverige, ett projekt som ska starta med hjälp av stöd från bland annat , som i sin tur fördelar det statliga filmstödet. Den nya tjänsten är ett slags plattform för att arbeta med ”mångfald”. Mer specifikt heter plattformen People of Film och syftar till att ge fler icke-vita filmarbetare anställning inom svensk filmnäring, vilket följaktligen innebär att man också syftar till att färre vita filmarbetare ska ges anställning inom svensk filmnäring. På People of Films hemsida kan man läsa att man har som syfte att ”öka den etniska mångfalden” i svensk filmnäring. Om de filmarbetare som ska få vara del av plattformen skriver man att ”du antingen identifierar dig som rasifierad/icke-vit, blir rasifierad eller upplever att du blir rasifierad”. Att skattebetalarnas pengar via ska gå till att utöva påtryckningar på filmskapare för att de ska kvotera och välja bort människor som anses ha ”fel” etnisk bakgrund är ytterst anmärkningsvärt och förkastligt. Förutom att det är ett försök att med hjälp av offentliga medel styra bort ett mer fritt filmskapande mot att gå i en mer vänsterorienterad identitetspolitisk riktning, så riskerar det givetvis att drabba enskilda individer negativt på grund av etnisk tillhörighet. Regeringens höga tonläge gällande vikten av ett fritt och oberoende kulturliv i rimmar synnerligen illa med att den politik man för nyttjar skattebetalarnas pengar för att finansiera lobbygrupper som vill se till att sortera bort människor på etnisk grund när det ska anställas inom svensk filmnäring. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka initiativ avser ministern att ta för att säkerställa att offentligfinansierad identitetspolitisk påverkan likt den ovannämnda inte resulterar i ett politiserande och kringskärande av fritt filmskapande i ?
fr · H811426 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:426 Friluftslivets av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Arrangerandet av Friluftslivets planeras och förbereds . Projektet leds av och och syftar till att få fler människor att prova friluftsliv i olika former och till att öka medvetenheten om friluftslivets värden och allemansrätten. Regeringen anslog medel i budgetpropositionen 2019/2020 om till förberedandet av projektet. Dock saknas medel i årets budgetproposition till själva genomförandet. Det är anmärkningsvärt att planering prioriteras före genomförande när det gäller budgetanslag. Anslaget om är långt ifrån tillräckligt för att projektet ska kunna genomföras. Inte heller har anslaget till friluftsorganisationer höjts, vilket det finns ett stort behov av. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Varför har regeringen inte anslagit medel till genomförandet av Friluftslivets ?
fr · H811427 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:427 och normaltid av (SD) till Infrastrukturminister (S) och har beslutat att medlemsländerna ska avskaffa tidsomställningen mellan sommar- och . Varje medlemsland ska själv besluta om det vill ha permanent normaltid eller permanent . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Anser regeringen att bör införa permanent normaltid eller permanent , och planerar regeringen att tillfråga i frågan, och om ja, när anser regeringen att ett sådant ställningstagande i bör ske?
fr · H811428 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:428 En ny förlängning av dispens från YKB av (SD) till Infrastrukturminister (S) Pandemin har åter tagit fart i vårt samhälle, och smittspridningen ökar dramatiskt. rekommendationer är tydliga: människor ska hålla social distans och inte resa, varken inom sin egen region eller över regiongränser. Detta får konsekvenser för landets yrkesförare eftersom det bland annat innebär svårigheter att slutföra det lagstadgade kravet på 35 timmars YKB-utbildning inom föreskriven tid. fanns ett tidsbegränsat undantag som underlättade den akuta situationen . kommer däremot en stor del av yrkesförarna med C och CE på sitt körkort att vara tvungna att avsluta sina . Det rör sig om en stor grupp människor som måste få sin utbildning genomförd . Det är en gigantisk utmaning att klara av alla dessa utbildningar i ett normalfall, men har vi dessutom en pandemi som mer eller mindre har stoppat möjligheten till utbildningar. ser vi ingen ljusning när det gäller pandemin och det är väl troligt att vi har restriktioner en stor del av . Då uppstår en mycket svår situation för hela transportbranschen, nämligen en omfattande förarbrist. Om inte förarna kan få sin utbildning eller regeringen meddelar en dispens kommer stora delar av transportnäringen att stanna. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att återigen införa en dispens från kravet på genomförd repetitionsutbildning gällande YKB?
fr · H811429 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:429 PSA-test av (SD) till Socialminister (S) Oron för att drabbas av prostatacancer ska tas på allvar. För att upptäcka prostatacancer vore det bra om alla män mellan får kallelse för att PSA-testa sig, precis på samma sätt som man i kallar alla kvinnor mellan till gynekologisk cellprovskontroll, även kallad cellprovtagning, , och kvinnor mellan . Prostatacancer är en sjukdom som oftast inte märks förrän den redan spridits till andra delar av kroppen och då är svår att bota. Men om männen kommer under behandling kan de flesta bli botade genom metoder som finns . avled totalt 2 313 män av prostatacancer i , I dör ungefär 550 kvinnor i äggstockscancer. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att uppmärksamma frågan om och behovet av återkommande PSA-tester och erbjuda alla män PSA-test på liknande sätt som alla kvinnor kallas till gynekologisk cellprovskontroll, även kallad cellprovtagning?
fr · H811431 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:431 Avsättandet av prodemokratiska ledamöter i lagstiftande församling av (M) till Utrikesminister (S) Situationen för oppositionella politiker i har förvärrats efter införandet av den påtvingade säkerhetslagen . Den av påtvingade lagen innebär ett brott mot internationella åtaganden liksom mot grundläggande medborgerliga fri- och rättigheter. meddelades att fyra prodemokratiska ledamöter fråntas sina platser i lagstiftande församling. Med anledning av det som har anförts ovan önskar jag ställa följande fråga till utrikesminister : Hur har utrikesministern agerat för att markera mot det kinesiska förtryck av ?
fr · H811432 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:432 UD:s kostnader för marknadsföring och kommunikation av (M) till Utrikesminister (S) Uppgifter i medierna gör gällande att UD har anlitat en kommunikationsbyrå för att producera en reklamfilm avsedd för sociala medier om regeringens feministiska utrikespolitik. Enligt uppgifter ska UD ha betalat för reklamfilmen som varar och . Reklamfilmen lades upp på Youtube och har per nått ut genom 654 visningar. Därtill rapporteras om den ”utrikespolitik” som regeringen tog fram , vilken lyfter upp de framgångar som regeringen ansett sig ha haft inom området. Produktionen ska ha kostat runt . Viktiga frågor väcks i sammanhanget angående i vilken mån de partier som innehar regeringsmakten bör använda offentliga medel för marknadsföring av sin egen politik. Med anledning av det som har anförts ovan önskar jag ställa följande fråga till utrikesminister : Avser utrikesministern att genomföra en översyn av frågan om UD:s kostnader för marknadsföring och kommunikation samt var gränsen går mellan partikampanjer å ena sidan och saklig myndighetsinformation å andra sidan?
fr · H811433 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:433 Ökning av antalet bostadsinbrott under höstlovet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Under höstlovet ökade antalet bostadsinbrott på många platser i . Bland annat i kommun ökade antalet anmälningar mer än sex gånger jämfört med . Ett bostadsinbrott anses i praxis normalt ha ett straffvärde omkring åtta månaders fängelse. har riktat tillkännagivanden till regeringen om att lägga fram lagförslag om en ny brottsrubricering, inbrottsstöld, med minimistraffet fängelse, men regeringen har trots flertalet tillkännagivanden ännu inte levererat något sådant förslag. Med anledning av det ovan nämnda önskar jag ställa följande fråga till justitieminister : När kommer regeringen att lägga fram förslaget om ny brottsrubricering för bostadsinbrott med höjda straffvärden?
fr · H811434 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:434 Sänkta hastigheter på vägar i glesbygd av (SD) till Infrastrukturminister (S) sänker hastighetsbegränsningarna statlig väg i landet. Sänkningen sker som en konsekvens av myndighetens tillämpning av riktlinjer man fått från regeringen. En av de drabbade vägarna är E45 genom där sammanlagt väg får en sänkt hastighetsbegränsning . På vissa sträckor sänks hastighetsbegränsningen ännu mer, . En annan väg som får sin hastighetsbegränsning sänkt av är i mellan och . Här väljer man att sänka hastigheten till 80 trots att uttryckt en önskan om och verkat för en höjd hastighetsbegränsning . Hastighetssänkningarna kommer att genomföras i kommuner i hela , från i söder till i norr. Flera regioner som präglas av långa avstånd och gles befolkning är extra hårt drabbade, däribland och . Kritiken mot beslutet har varit massiv. Lokalpolitiker i berörda län och kommuner har pekat på att dessa hastighetssänkningar leder till längre arbetspendlingstider och försämrad tillgänglighet. har, kritiken till trots, valt att genomföra hastighetssänkningarna enligt principen att alla vägar med ”måttlig eller betydande trafik” ska ha högsta hastighet 80 om de inte har mittseparering. Stora delar av landsbygder, inte minst i Norrlandslänen, saknar mötesseparerade vägar på grund av tidigare fattade politiska beslut. Detta gör att åtgärden uppfattas som att kompenserar för regeringens uteblivna satsningar på väginfrastruktur genom sänkta hastighetsbegränsningar i landsbygder. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur ser ministern på landsbygdens behov av en fungerande väginfrastruktur, och vad avser regeringen att göra för att säkerställa att de människor som bor utanför storstadsområdena inte drabbas av längre restider som en konsekvens av nya riktlinjer i kombination med uteblivna investeringar i väginfrastrukturen?
fr · H811435 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:435 Skatten på kläder och skor av (SD) till Finansminister (S) Antalet personer som diagnostiserats med covid-19 stiger återigen, och allt tyder på att går från ett något bättre läge till det sämre. I takt med ökad smittspridning skärper också sina råd till allmänhet och län. Bland annat rekommenderas att allmänheten skall undvika köpcentrum. Detta är naturligtvis något som drabbar handeln som redan var i ett pressat läge innan de nya råden kom. Stilindex från visar att den totala försäljningen av kläder i fysiska butiker och deras e-handel, mätt på jämförbara enheter och i löpande priser, minskade jämfört med samma månad . Skoförsäljningen minskade under månaden. Det sista den här branschen behöver är en ny straffskatt på de varor de säljer. Men det är precis vad regeringen nu förbereder. Utredningen på modet – för att få bort skadliga kemikalier (SOU 2020:20) och dess remissvar bereds nu på . Siktet är inställt på att införa skatten 2022. Jag har full förståelse för att utredningens förslag bereds, men kan det konstateras att det är en hårt ansatt bransch. Många näringsidkare har, med nöd och näppe, lyckas hålla huvudet över vattnet under pandemin, bara för att nu aktivt tryckas under vattenytan av finansministern och regeringen. Regeringen har redan, givet sin formulering i budgetpropositionen, bundit sig till att implementera skatten oavsett dess konsekvenser. Kan inte regeringen vara storsint nog att inse att det är ett dåligt förslag och ändra sig? Konsumenterna och den berörda näringen förtjänar att få veta. Mot bakgrund av detta vill jag rikta följande fråga till finansminister : Avser ministern att implementera skatten oavsett konsekvenserna, och om så är fallet hur ämnar ministern kompensera berörda delar av näringslivet?
fr · H811436 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:436 Handelskriget mellan och av (SD) till Utrikesminister (S) uppträder alltmer aggressivt gentemot . stoppades import från på bland annat vin, koppar och kol. I bakgrunden finns nej till att släppa in Huawei i landets säkerhetskänsliga 5G-nät. Kinesernas agerande kan drabba och andra länder i EU som gör en liknande säkerhetsbedömning som gjort. Det visar om inte annat det uttalande Sverigeambassadör avgett efter att svenska myndigheter avvisat Huaweis och ZTE:s deltagande i utbyggnaden av våra nät. Min uppfattning är att regeringen måste förmå EU att agera, gärna inom ramen för WTO och/eller tillsammans med , för att inte ska stå ensamt mot . ska inom såväl EU som i internationella forum verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. ska alltid eftersträva en rättvis global handel. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder är regeringen villig att vidta för att sätta press mot och stötta i handelskonflikten med ?
fr · H811437 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:437 Övergrepp på kristna i av (SD) till Utrikesminister (S) Kristna är den grupp i världen som är mest utsatt för förföljelse. Övergreppen har ökat och sker över hela världen. Tidningen skriver om en brittisk rapport, gjord av Future Initiative, i vilken det beskrivs hur kristna utsätts för övergrepp i . En person sattes i en stålbur som hettades upp med ström, en annan fick en pepparblandning i näsan och en tredje bands fast vid en påle för att avrättas offentligt. Brotten mot kristna i verkar inte ha några gränser. Enligt vittnesmålen som rapporten bygger på blev en partimedlem avrättad inför 3 000 personer på ett flygfält på grund av bibelinnehav. En annan person bands fast vid en träpåle på en marknad och sköts sedan ihjäl för samma ”brott”. En tredje person skickades till politiskt fångläger för att denne hade en broschyr. Totalt kunde rapportförfattarna registrera 273 religionsfrihetsbrott utifrån intervjuer med 117 vittnen, brottsutsatta och förövare från . Av dessa gällde 215 kristendom medan 56 gällde shamanism och två gällde andra religioner. av dem som utsattes var kvinnor och flickor, och åldrarna gick från till . har en ambassad i och har därmed möjlighet att föra en direkt dialog med ledningen i . Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att till ledning fördöma övergreppen på kristna och andra religiösa grupper, och på vilket sätt arbetar man genom ambassaden med att lyfta fram de kristnas situation i ?
fr · H811438 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:438 Utvisning på grund av brott av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Av Brottsförebyggande rådets rapport på grund av brott (kortanalys 2/2016) framgår att bara var femte dömd våldtäktsman som är folkbokförd i men saknar svenskt medborgarskap utvisas efter avtjänat straff. Motsvarande andel för morddömda är hälften. De låga siffrorna ligger inte i linje med den allmänna rättsuppfattningen, och regeringen har fått utstå hård kritik för detta. Det statistiska underlaget i den refererade rapporten omfattar tiden till och med . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern någon uppfattning om huruvida det har skett någon förändring sedan den refererade rapporten publicerades, det vill säga om andelen utvisade våldtäktsmän och mördare blivit lägre, högre eller om den alltjämt är densamma, och vidtar ministern några åtgärder?
fr · H811439 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:439 Hälsofrämjande och förebyggande insatser av (M) till Socialminister (S) Hälsofrämjande och förebyggande insatser har aldrig varit viktigare än nu att både genomföra och satsa på. Rapport på rapport inkommer om att våra barn blir mer och mer stillasittande samt att fetma och övervikt är ett växande problem i vårt samhälle. tillsatte regeringen en nationell samordnare med målet att vända utvecklingen med ökad fetma och övervikt genom att föreslå åtgärder som främjar fysisk aktivitet. fick den nationella samordnaren sparken. kan vi ta del av att regeringen i stället har beslutat att tillsätta en kommitté för uppdraget. Under frågestunden ställde jag en fråga till socialministern om regeringen nu skulle ta ett helhetsgrepp för att vända utvecklingen med ökad fetma och övervikt, där både kostvanor och fysisk aktivitet inkluderas. Svaret jag fick var nej; uppdraget kommer inte att ändras. I uppdraget som kommittén har fått ingår det att lämna förslag på metoder och åtgärder som främjar fysisk aktivitet, och det är bra, men det framkommer inte att målet med uppdraget är att vända utvecklingen med ökad övervikt och fetma. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Ser inte socialministern längre ett behov av samhällelig kraftsamling för att vända trenden med ökad övervikt och fetma?
fr · H811440 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:440 Situationen för personer med obesitas av (M) till Socialminister (S) Tyvärr kan vi nog alla befara att covid-19 kommer att ge oss många tuffa månader framöver. Personer som lever med obesitas är i riskzonen, och patientorganisationen kan konstatera att personer med obesitas har åsidosatts under denna utmanade tid samt att kirurgin nedprioriterats och skjutits . Även att få besöka primärvården och specialistvården är svårt. Att kirurgin nedprioriteras kan det finnas viss förståelse för, men kirurgi är inte den enda behandlingen för denna grupp. En bra obesitasvård är livsstilsbehandling, läkemedelsbehandling och kirurgisk behandling. utarbetar riktlinjer för behandling av obesitas, men dessa kommer först . , som är en myndighet under , har medicinskt godkänt läkemedel för att behandla obesitas. En annan statlig myndighet, , , tillåter inte att dessa godkända läkemedel ingår i högkostnadsskyddet. Två olika läkemedel för obesitasbehandling har fått avslag. Ett av dessa finns i högkostnadsskyddet för patienter med typ 2-diabetes, vilket är en sjukdom som i stor utsträckning orsakas av att en patient har levt med obesitas . Detta innebär att en evidensbaserad vård för personer som lever med obesitas blir fullt tillgänglig antingen först när sjukdomen har gått väldigt långt och man har hunnit bli allvarligt sjuk eller om man har egna ekonomiska förutsättningar att söka vård. Tillgången till en effektiv behandling som vilar på vetenskap och beprövad erfarenhet får inte hindras av den egna ekonomin. Vi måste alla hjälpas åt i dessa svåra tider; alla måste ta ansvar, så även TLV. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vad tänker socialministern göra för att TLV, framför allt , ska tillåta medicinskt godkända läkemedel för obesitas att ingå i högkostnadsskyddet?