ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812437 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:437 av (SD) Övergrepp på kristna i har frågat mig om jag avser att till ledning fördöma övergrepp på kristna och andra religiösa grupper, och på vilket sätt man arbetar genom ambassaden med att lyfta fram de kristnas situation i . Regeringen ser med stor oro på den allvarliga situationen för de mänskliga rättigheterna i . gav regeringen ut uppdaterade landspecifika rapporter om situationen för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i och . Av rapporten om framgår att grova, omfattande och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna sker i landet. Av rapporten framgår vidare att religionsfriheten garanteras i landets konstitution men i praktiken är starkt begränsad. Exempelvis förekommer enligt vittnen och offer en aktiv förföljelse av personer som engagerat sig i religiösa aktiviteter som inte kontrolleras av staten, sökt sprida kristendomen eller varit medlemmar av församlingar med anknytning till grupper i utlandet. har liksom alla stater en skyldighet att leva upp till sina folkrättsliga förpliktelser om de mänskliga rättigheterna. Regeringen tar upp situationen med nordkoreanska företrädare i olika sammanhang, inte minst genom vår ambassad i . Regeringen följer genom ambassaden noggrant händelseutvecklingen och kommer att fortsätta att uppmärksamma frågor om de mänskliga rättigheterna i .
frs · H812438 · 2020-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:438 av (SD) Utvisning på grund av brott har frågat mig om jag har någon uppfattning om huruvida det har skett någon förändring sedan (Utvisning på grund av brott, kortanalys 2/2016) publicerades, det vill säga om andelen utvisade våldtäktsmän och mördare har blivit lägre, högre eller om den alltjämt är densamma, och om jag vidtar några åtgärder. Det finns ingen sådan statistik som efterfrågar men för regeringen är det angeläget att det finns förutsättningar att utvisa en utländsk medborgare som gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. Regeringen beslutade därför att tillsätta en utredning som ska göra en bred översyn av lagstiftningen om utvisning på grund av brott och lämna förslag på en skärpt reglering som ger förutsättningar att i fler fall än utvisa utlänningar som begår brott. Frågor som utredaren särskilt ska uppmärksamma är bland annat hur utlänningens anknytning till det svenska samhället ska beaktas vid beslut om utvisning på grund av brott och hur reglerna kan skärpas vid hedersrelaterad brottslighet och hatbrott. Utredaren ska dessutom ta ställning till om det bör införas en möjlighet för åklagaren att återkomma med yrkande om en ny påföljd när utvisningen har beaktats i domen men utvisningsbeslutet inte har kunnat verkställas. I utredarens uppdrag ingår även att föreslå åtgärder som, med bibehållen rättssäkerhet, kan effektivisera verkställigheten av beslut om utvisning på grund av brott. Utredaren ska presentera sina förslag .
frs · H812439 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:439 av (M) Hälsofrämjande och förebyggande insatser har frågat mig om jag inte längre ser ett behov av samhällelig kraftsamling för att vända trenden med ökad övervikt och fetma. Ett viktigt delmål i regeringens folkhälsoproposition är ”Ett samhälle som främjar ökad fysisk aktivitet och bra matvanor för alla”. Delmålet anger tydligt samhällets viktiga roll i det långsiktiga arbetet för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. Regeringen har beslutat att utse en kommitté som ska lämna förslag på åtgärder som främjar fysisk aktivitet för att vända utvecklingen med övervikt och fetma. Regeringen har gett i uppdrag att –2023 undersöka och skapa förutsättningar för en överenskommelse i livsmedelsbranschen om att sänka salt- och sockerhalten i livsmedel, samt att ta fram kunskapsunderlag om hur intaget av energitäta och näringsfattiga livsmedel kan minska. I uppdraget ingår att främja en sådan överenskommelse och följa upp effekterna. Målet är att tillsammans med livsmedelsbranschen minska intaget av salt, socker och andra energitäta näringsfattiga livsmedel hos befolkningen. I Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor ger rekommendationer om prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor. Rekommendationerna omfattar åtgärder för att stödja personer att förändra levnadsvanor som exempelvis ohälsosamma matvanor eller otillräcklig fysisk aktivitet, i syfte att förbättra hälsa samt förebygga och behandla sjukdom. har haft i uppdrag av regeringen att stödja införandet av riktlinjerna. –2017 har detta stöd genomförts inom ramen för regeringens strategi för kroniska sjukdomar.
frs · H812440 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:440 av (M) Situationen för personer med obesitas har frågat mig vad jag tänker göra för att , , framför allt , ska tillåta medicinskt godkända läkemedel för obesitas att ingå i högkostnadsskyddet. Det är glädjande att den medicinska utvecklingen går framåt vad gäller läkemedel mot obesitas. Vilka läkemedel som ska ingå i läkemedels-förmånerna beslutas av TLV. Regeringen får enligt grundlagen inte styra myndigheters beslut i enskilda ärenden. I sin bedömning utgår TLV från 15 § lagen (2002:160) om läkemedels-förmåner m.m. Där framgår att ett receptbelagt läkemedel ska omfattas av läkemedelsförmånerna under förutsättning att kostnaderna för användning av läkemedlet framstår som rimliga från medicinska, humanitära och samhällsekonomiska synpunkter samt att det inte finns andra tillgängliga läkemedel som är att bedöma som väsentligt mer ändamålsenliga. Regelverket syftar till att TLV ska bedöma alla läkemedel på ett jämlikt och systematiskt vis. Regelverk som gäller oavsett pandemin.
frs · H812441 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:441 av (SD) Kompensation till näringsidkare med anledning av förbudet mot alkoholförsäljning har frågat finansministern om hon avser att vidta åtgärder för att kompensera de näringsidkare som kommer att drabbas av regeringens förbud av alkoholförsäljning till . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Spridningen av det nya coronaviruset innebär en fara för liv och hälsa och omfattande konsekvenser för stora delar av samhället. Många företag och företagare är hårt drabbade. För flera branscher, bland annat restaurangbranschen, är situationen fortsatt mycket svår och osäker. Förbudet mot alkoholförsäljning efter innebär ytterligare svårigheter. Regeringen följer utvecklingen noga. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder i syfte att mildra konsekvenserna för jobb och företag, bland annat stöd vid korttidsarbete, omställningsstöd, samt omsättningsstöd till enskilda näringsidkare. Regeringen följer kontinuerligt effekten av de presenterade stödåtgärderna.
frs · H812442 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:442 av (SD) UTP-direktivet har frågat mig om jag avser att verka för att genomförandet av UTP-direktivet inte leder till en överimplementering i svensk lag. antogs EU:s direktiv om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i jordbruks- och livsmedelskedjan (UTP-direktivet) som syftar till att stärka de svagaste aktörerna i livsmedelskedjan. Anledningen är att leverantörskedjan är sårbar för otillbörliga handelsmetoder på grund av avsevärda obalanser i förhandlingsstyrkan mellan leverantörer och köpare i jordbruks- och livsmedelskedjan. företagare är en grundpelare för jobb, tillväxt och välfärd och en ökad konkurrenskraft i den svenska livsmedelskedjan är en förutsättning för att nå målen i den nationella livsmedelsstrategin. UTP-direktivet syftar till att skapa möjligheter för att stärka svensk primärproduktion och förädlingsindustri samt våra företagare som verkar i jordbruks- och livsmedelskedjan. I en departementspromemoria lämnades förslag till hur kraven i UTP-direktivet kan genomföras i svensk rätt samt föreslogs en ny lag som innehåller de bestämmelser som bedöms nödvändiga och lämpliga för att genomföra direktivet. Departementspromemorian har därefter remitterats. UTP-direktivet ska vara genomfört i svensk lagstiftning och bestämmelserna ska börja tillämpas . Ärendet bereds i . Jag kan konstatera att regeringen är positiv till åtgärder som stärker konkurrenskraften hos företag inom livsmedelskedjan och till åtgärder som kan bidra till att nå målen i den svenska livsmedelsstrategin. UTP-direktivet är avsett att minska riskerna och förbättra likviditeten för i första hand lantbrukare men även för mindre livsmedelsproducenter. En viktig del i livsmedelsstrategin är att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar.
frs · H812443 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:443 av (M) Svenska Spels konkurrens med ATG har frågat mig hur jag tänker agera för att tillse att staten inte genom osund konkurrens äventyrar hästnäringens ekonomiska förutsättningar. Omregleringen av spelmarknaden innebar att AB Trav och Galopps (ATG) ensamrätt att erbjuda vadhållning på hästar upphörde, och därmed att förutsättningarna för ATG och trav- och galoppsportens finansiering ändrades. Därför beslutade regeringen att en särskild utredare skulle titta på frågan om hästnäringens framtida finansiering och bl.a. överväga behovet av en ny finansieringsmodell för hästnäringen (dir. 2018:47). (Fi 2018:03) lämnade delbetänkandet Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden (SOU 2020:64) till regeringen. Utredningen bedömer att den hittillsvarande modellen med finansiering från ATG:s överskott är en hållbar finansieringsmodell för trav och galoppsporten även efter omregleringen av spelmarknaden. Delbetänkandet bereds inom . och övriga bolag med statligt ägande styrs, liksom privat ägda aktiebolag, med aktiebolagslagen (2005:551) som grund. Det är bolagets styrelse och övriga ledning, inom ramen för den verksamhetsinriktning som staten som aktieägare har bestämt, som ansvarar för bolagets organisation och för förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Beslut om vilka produkter tillhandhåller är en operativ fråga för bolagets ledning.
frs · H812444 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:444 av (S) Utförsäkring av coronasjuka har frågat mig hur jag tänker komma tillrätta med utförsäkringen av covid-19-sjuka och tidigare covid-19-sjuka som är tillbaka i deltidsarbete. I sjukförsäkringen är det sjukdomens konsekvenser för den enskilda individens arbetsförmåga som styr rätten till sjukpenning, inte diagnosen i sig. Det beror på att det finns en stor spännvidd för hur en given sjukdom påverkar olika individer. Regeringen identifierade redan före pandemin ett behov av att bl.a. analysera tillämpningen av normalt förekommande arbete vid bedömningen av rätten till sjukpenning. Därför tillsatte vi utredningen om en trygg sjukförsäkring med människan i centrum (dir.2018:26). Utredningen har lämnat förslag om bland annat en mer flexibel rehabiliteringskedja och hur prövning av arbetsförmåga kan bli mer begriplig. Förslagen bereds i . Mot bakgrund av bland annat den kritik som utredningen har framfört gällande bristande utredningar och beslutsunderlag har regeringen också gett ett uppdrag till om att förbättra kvaliteten i handläggningen av sjukpenningärenden (S2020/06863/SF). Uppdraget avser just ärenden där sjukpenning nekas på grund av att den enskilde bedöms ha arbetsförmåga i ett normalt förekommande arbete. Regeringen analyserar fortlöpande skyddsbehoven på grund av pandemin och kommer att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att värna människors liv, hälsa och jobb. Sjukförsäkringen ska vara begriplig och ge trygghet. Människor som drabbas av sjukdom ska kunna lita på sjukförsäkringen när de inte kan arbeta.
frs · H812445 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:445 Skydd av säkerhet och fråga 2020/21:446 Hörsammande av tillkännagivande om 5G båda av (M) har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att säkerhet inte hotas om Huaweis och ZTE:s utrustning tillåts i de svenska telekomnäten. har även frågat inrikesministern när han har för avsikt att hörsamma tillkännagivande Instansordning vid överklagan, så att säkerhet kan upprätthållas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Jag väljer att besvara dem i ett sammanhang. Utbyggnaden av 5G är en högprioriterad fråga för och avgörande för att ska behålla sin plats som en ledande nation inom it och digitalisering. måste vi ha en hög nivå av säkerhet för att inte bli sårbara när allt mer av samhället digitaliseras. Regeringen har tagit initiativ till den lagstiftning som trädde i kraft och som ger () möjlighet att, efter samråd med Försvarsmakten och Säkerhetspolisen, neka radiotillstånd eller förena tillstånd med nödvändiga villkor för att skydda säkerhet. Lagstiftningen tar inte sikte på något särskilt land eller någon särskild kommersiell aktör. Som har uppmärksammat har de nya reglerna tillämpats inför auktionen av radiotillstånd i två frekvensband som är avsedda att användas för utbyggnad av 5G. PTS har, i samråd med Försvarsmakten och Säkerhetspolisen, granskat de operatörer som ansökt om att få delta i auktionen och fattat beslut om vilka säkerhetskrav som ska gälla för att riskerna för säkerhet ska minimeras. PTS beslut har överklagats av två bolag och det ankommer på domstolarna att ta ställning till överklagandena. Regeringen får inte bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller som rör tillämpningen av lag. Regeringen får inte heller bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. När det gäller fråga om tillkännagivande Instansordning vid överklagan så noterar jag att regeringen, i propositionen Skydd av säkerhet vid radioanvändning (prop. 2019/20:15), konstaterar att prövningen i ärenden som rör tillstånd att använda radiosändare innefattar en rad olika bedömningsgrunder. Vidare konstateras i propositionen att det inte är lämpligt att prövningen av överklaganden görs av regeringen i de delar som inte tar sikte på frågan om säkerhet samt att det är förenat med praktiska svårigheter att låta de delar av ett överklagande som berör säkerhet överklagas till regeringen medan övriga delar överklagas till förvaltningsdomstol. Frågan om Säkerhetspolisens och Försvarsmaktens möjligheter att överklaga beslut om radiotillstånd till regeringen bereds vidare i .
frs · H812446 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:445 Skydd av säkerhet och fråga 2020/21:446 Hörsammande av tillkännagivande om 5G båda av (M) har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att säkerhet inte hotas om Huaweis och ZTE:s utrustning tillåts i de svenska telekomnäten. har även frågat inrikesministern när han har för avsikt att hörsamma tillkännagivande Instansordning vid överklagan, så att säkerhet kan upprätthållas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Jag väljer att besvara dem i ett sammanhang. Utbyggnaden av 5G är en högprioriterad fråga för och avgörande för att ska behålla sin plats som en ledande nation inom it och digitalisering. måste vi ha en hög nivå av säkerhet för att inte bli sårbara när allt mer av samhället digitaliseras. Regeringen har tagit initiativ till den lagstiftning som trädde i kraft och som ger () möjlighet att, efter samråd med Försvarsmakten och Säkerhetspolisen, neka radiotillstånd eller förena tillstånd med nödvändiga villkor för att skydda säkerhet. Lagstiftningen tar inte sikte på något särskilt land eller någon särskild kommersiell aktör. Som har uppmärksammat har de nya reglerna tillämpats inför auktionen av radiotillstånd i två frekvensband som är avsedda att användas för utbyggnad av 5G. PTS har, i samråd med Försvarsmakten och Säkerhetspolisen, granskat de operatörer som ansökt om att få delta i auktionen och fattat beslut om vilka säkerhetskrav som ska gälla för att riskerna för säkerhet ska minimeras. PTS beslut har överklagats av två bolag och det ankommer på domstolarna att ta ställning till överklagandena. Regeringen får inte bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller som rör tillämpningen av lag. Regeringen får inte heller bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. När det gäller fråga om tillkännagivande Instansordning vid överklagan så noterar jag att regeringen, i propositionen Skydd av säkerhet vid radioanvändning (prop. 2019/20:15), konstaterar att prövningen i ärenden som rör tillstånd att använda radiosändare innefattar en rad olika bedömningsgrunder. Vidare konstateras i propositionen att det inte är lämpligt att prövningen av överklaganden görs av regeringen i de delar som inte tar sikte på frågan om säkerhet samt att det är förenat med praktiska svårigheter att låta de delar av ett överklagande som berör säkerhet överklagas till regeringen medan övriga delar överklagas till förvaltningsdomstol. Frågan om Säkerhetspolisens och Försvarsmaktens möjligheter att överklaga beslut om radiotillstånd till regeringen bereds vidare i .
frs · H812447 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:447 av (SD) Ytterligare resurser till polisen har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta ytterligare åtgärder för att stärka polisen och övriga rättsväsendet i kampen mot de kriminella. ska vara ett tryggt land att leva där ingen ska behöva vara rädd för att vistas ute på gator och torg. Det våld som kriminella nätverk utövar ska bemötas med samhällets fulla kraft. Det förutsätter bland annat ett starkt rättsväsende och en tillgänglig polis. Från regeringens sida kommer vi att fortsätta vårt hårda arbete för att förbättra förutsättningarna för polisen att utföra sitt uppdrag. Här utgör utbyggnaden av en central del. var vi halvvägs till vårt mål om 10 000 fler polisanställda och ytterligare nära 3 000 polisstudenter är på väg ut i verksamheten . Det är också glädjande att färre poliser slutar inom myndigheten. Med 34-punktsprogrammet genomför regeringen det största paketet mot gängkriminaliteten någonsin i . Programmet omfattar åtgärder på både kort och lång sikt. Vi ger nya verktyg till myndigheterna och skärper straffen men vi ser också till att vi får ett bra och långsiktigt brottsförebyggande arbete. har fått mandat att själv avgöra när det är motiverat att sätta upp kameror på gator och torg och de har fått bättre möjligheter att komma åt krypterad kommunikation, genom att vi inför en möjlighet till hemlig dataavläsning. Regeringen vill också förbättra polisens möjligheter att söka efter vapen och sprängämnen och ett förslag om det är nu ute på remiss. Dessa åtgärder är viktiga och har välkomnats av polisen. Det straffrättsliga regelverket har också en central roll i kampen mot brottsligheten. Här kan listan på genomförda skärpningar göras lång. På regeringens initiativ har t.ex. straffet för mord och för allvarliga vålds- och vapenbrott skärpts. är flera åtgärder på gång. Exempelvis har en pågående utredning i uppdrag att överväga ett höjt minimistraff för rån och skärpta straff för narkotikaförsäljning, för brott med kopplingar till kriminella uppgörelser och för dem som involverar unga i kriminalitet. När det gäller unga lagöverträdare är det viktigt att vi har tydliga och konsekventa ungdomspåföljder som kan bidra till att både förebygga och hindra nya brott. inför vi därför en ny påföljd för unga lagöverträdare, ungdomsövervakning. Dessutom arbetar regeringen med förslag om slopad straffreduktion för 18–20-åringar för brott med ett minimistraff fängelse. En angelägen åtgärd för att förebygga och bekämpa brottslighet är att individer får det stöd de behöver för att kunna lämna kriminella miljöer. För att stärka arbetet har regeringen ökat de medel som går till avhopparverksamhet och gett ett uppdrag till fyra myndigheter om att inrätta ett nationellt avhopparprogram. får vi deras redovisning. Regeringen arbetar både brett och kraftfullt mot den grova och organiserade brottsligheten. Det är ett långsiktigt arbete och vi har inga planer på att slå av på takten.
frs · H812448 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:448 av (M) Kriminalvårdens kapacitetsbrist har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen är beredda att vidta för att höja takten i arbetet med att åtgärda Kriminalvårdens kapacitetsbrist. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Regeringens åtgärder har bidragit till att beläggningen i både häkte och anstalt har ökat. Det är Kriminalvården som ansvarar för sin lokalförsörjning inom de ekonomiska ramar de tilldelas och myndigheten ska fortlöpande anpassa antalet platser inom häktes- och anstaltsorganisationen till behovet. Efter en beläggningstopp minskade beläggningen i Kriminalvården under en rad år. Detta ledde fram till en överkapacitet på platser. Kriminalvården avvecklade därför ett antal platser. har dock utvecklingen av medelantalet platser ökat med ca 500 platser fram till och antalet platser fortsätter att öka både i form av tillfälliga och ordinarie platser. Kriminalvården arbetar vidare med att bygga ut 2 000 permanenta platser utifrån den utbyggnadsplan som myndigheten, på regeringens uppdrag, presenterade . I förra årets budget tillfördes Kriminalvården betydligt höjda anslag med 2020, 2021 och . fortsätter regeringen att stärka Kriminalvårdens kapacitet genom förslag om ytterligare stora tillskott som ger förutsättningar att fortsätta bygga ut och skapa fler platser både här och och för framtiden. I budgetpropositionen föreslås ytterligare anslagsökningar med 2021, 2022 och 1 . Myndigheten har för sedan meddelat att man nu vidtar ytterligare åtgärder för att öka takten i byggandet. Beslut har fattats om utbyggnation, modifieringar och nybyggnationer i bland annat , , , , i och . Det är bra, och regeringen kommer att fortsätta följa utvecklingen i Kriminalvården mycket noga.