ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111350 · 2020-05-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:1350 Tillfälliga förändringar i sjöfartsstödet av (KD) till Infrastrukturminister (S) Den pågående pandemin covid-19 har fört med sig en djup ekonomisk kris som drabbat snart sagt alla sektorer i hela världen. har liksom andra länder därför infört en rad stöd riktade till företag för att rädda arbetstillfällen och hjälpa företagen att övervintra krisen. Bland dessa stöd återfinns korttidspermitteringarna och det aviserade omställningsstödet, som riktar sig brett till alla branscher. ser vi att olika branscher står inför olika typer av problem. Transportsektorn har drabbats särskilt hårt, inte minst som en följd av den nödvändiga minskningen av resor, och därför har vissa extra stöd införts i denna sektor, såsom stödet till flyget. Men även sjöfartssektorn drabbas mycket hårt, och därför behövs åtgärder som särskilt stöder denna bransch. En lämplig åtgärd vore att tillfälligt ändra reglerna för sjöfartsstödet så att det kan betalas ut även för personal som inte är i arbete. Det svenska sjöfartsstödet betalas ut under förutsättning att fartygen är i trafik, vilket innebär att det sjöfartsstöd som budgeterats i många fall nu inte betalas ut. Följden av det är att rederiernas kostnad för permitterade medarbetare nu ökar kraftigt, vilket kan få uppsägningar som följd. Det vore mycket olyckligt för de enskilda som drabbas, för den svenska sjöfarten och för alla dem som är beroende av att människor reser till och från . En förändring behöver komma till stånd skyndsamt. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att förändra regelverket så att sjöfartsstöd tillfälligt kan betalas ut till rederier som tvingats ta fartyg ur trafik på grund av den pågående pandemin?
fr · H7111351 · 2020-05-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:1351 Behovet av säsongsarbetare inom trädgårdsnäringen av (KD) till Utrikesminister (S) Företag inom den svenska trädgårdsnäringen har inför årets säsong ett stort behov av utländsk säsongsbetonad arbetskraft. Jag har i tidigare fråga (2019/20:1205) till fått bekräftat trädgårdsnäringens samhällsviktiga funktion och i fråga (2019/20:1247) till inrikesminister fått bekräftat synen på säsongsarbetare inom jordbruket som en sådan kategori som kan anses utföra nödvändiga funktioner och som bör undantas från inreseförbudet. Inrikesministern hänvisar emellertid till att bedöma exakt vilka som kan undantas från inreseförbudet. Från är dock beskedet att undantaget från inreseförbudet inte ska gälla för utlänningar som arbetar med trädgårdsarbete eftersom de inte anser att det då handlar om livsmedelsproduktion. För aktörer inom trädgårdsnäringen bidrar information till osäkerhet gällande arbetstillstånd för till exempel jordgubbsplockare från . Som jämförelse har och regeringar aktivt medverkat till att säkra både inresetillstånd och utresa för de behövda utländska säsongsarbetarna. utrikesminister för samtal med för att säkra att 1 500 säsongsarbetare till jordbruket kan få utresetillstånd till . jordbruksminister agerade för att flygbolaget skulle kunna flyga in säsongsarbetare till skörden av sparris och andra grönsaker. Med anledning av dessa exempel på åtgärder från de finska och tyska regeringarna efterlyser jag ett liknande agerande i för att säkra den arbetskraft som trädgårdsnäringens arbetsgivare behöver till sin verksamhet. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta i internationella sammanhang för att främja möjligheterna att säkra den behövda arbetskraften i trädgårdsnäringen?
fr · H7111352 · 2020-05-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:1352 Utflyttad trålgräns av (V) till Statsrådet (S) Situationen för det svenska lokala fisket är akut, inte bara i tider av pandemi utan detta är en situation som har pågått . är det svårt att överleva på de fångster som finns att tillgå vilket påverkar i det dagliga men också gör det svårt att skapa en föryngring inom fisket. De små fångsterna längs kusterna har flera orsaker, men en av dem är att de stora delarna av fångsterna tas upp av de stora industritrålarna. Att stora delar av fångsterna tas upp av trålarna skapar flera olika problem, inte bara att bestånden inte kommer in för det lokala fisket utan också att bestånden inte tillåts leka och föröka sig. Det är på så sätt ett problem både för det lokala fisket och för den ekologiska balansen i våra hav. Det här är en fråga som är angelägen för hela vår kust. Därför har flera aktörer som arbetar nära det lokala fisket och vattenvården lyft behovet av att flytta ut den så kallade trålgränsen från till . Det är en enkel åtgärd som snabbt skulle skapa positiva effekter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att flytta ut den svenska trålgränsen och därmed stärka det lokala fisket?
fr · H7111353 · 2020-05-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:1353 Omställningsstöd av (M) till Näringsminister (S) Omställningsstödet från regeringen ska kunna beviljas till företag och organisationer som har F-skatt så att alla företagsformer inkluderas, vilket då även kommer enskild firma till del. I exempel nämns till exempel en restaurang som ställer om till hämtmat, ett taxiföretag som ställer om sina leveranser eller en industri som ställer om sin produktion till sjukvårdsmaterial. För att man ska kunna ta del av stödet ska omsättningen ha minskat med jämfört . Beskedet som lämnats från regeringen är att utbetalningen av pengarna ska ske – men gärna då läget för svenska företag är akut. I dialog med företagare och organisationer framkommer det att mars månad 2020 fortfarande var en månad där det fanns kunder, och det fanns tidigare avtal som skrivits och som det levererades på. Därav blir mars månad missvisande för den verklighet som sedan tvärnitade och ska utgöra jämförelsepunkt. Risken är att det framstår som att företag som har inkomstbortfall med det här förslaget ser ut som om de har inkomster med vald referenspunkt, nämligen mars. Regeringens val av mätpunkt blir med andra ord felaktig i förhållande till verkligheten när det gäller behov av hjälp och stöd. Det som också framkommer i samtal är att utbetalning månad är en tidshorisont som företag inte klarar. Många kvinnor driver exempelvis ett litet företag i enskild firma, och ska de stå utan kunder /månad med fasta kostnader kvar och de till exempel säljer hudbehandlingar så fungerar det inte. Du kan inte ställa om, du kan inte övervintra till juli och du har enskild firma, så dina fasta kostnader för hyran av lokalen med mera kommer att tas från din privata ekonomi. Då kan du tvingas lämna din privata egendom, och du är inte berättigad till A-kassa eller sociala medel. Det finns ett antal företag som drivs av kvinnor som hamnar i en svår sits mellan stolarna. Med anledning av ovan vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att ta initiativ för att här och ändra förslaget till att utbetalningar kan ske mer omgående samt att inte ha mars månad som mätreferens så att företag har möjlighet att övervintra?
fr · H7111354 · 2020-05-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:1354 Åtgärder mot psykisk ohälsa av (M) till Socialminister (S) Psykisk ohälsa är ett av våra största samhällsproblem. Redan före krisen med covid-19 har det länge talats om att åtgärder måste komma på plats för att människor inte ska utveckla långvarig psykisk ohälsa. Individer ska tidigt fångas upp för att man ska kunna säkerställa att alla får den hjälp och det stöd som behövs. är en bortre tidsgräns inom vilken det är viktigt att den som inte mår bra får stöd och hjälp för att inte riskera att hamna i en livslång problematik med allt vad det kan komma att innebära. Psykiatrins otillgänglighet med långa väntetider för dem som söker hjälp och stöd har fått en växande grupp patienter som lider av krigsupplevelser och trauman i deras spår. Det har gjort att trycket mot psykiatrin har ökat utan att tillgängligheten gjort det. står vi i ett otroligt allvarligt läge med nya former av psykisk ohälsa. Depressioner på grund av ensamhet och avskildhet från samhället är en del. Arbetslöshet och förlorad tro på goda livsutsikter en annan. Vi står också inför och i ett ekonomiskt läge där människor ser sina företag och livsverk rasa sönder och samman framför ögonen på dem under coronakrisen. Utan adekvat hjälp kommer det att komma långvarig psykisk ohälsa och i värsta fall självmord i följderna av att människor inte ser en väg framåt. Därför vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kopplat till psykisk ohjälsa vidtar ministern för att rädda människoliv, erbjuda tillgänglig behandling och vård akut och brett för alla grupper nu och framåt?
fr · H7111355 · 2020-05-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:1355 Arbetsmarknaden i gränslandet mellan och av (M) till Statsrådet (S) Coronasmittan och covid-19 berör oss alla väldigt hårt. I dess kölvatten finns en ekonomisk kris. Krisen kom akut och för vissa branscher, i vissa geografiska områden, som en obarmhärtig blixt från en blå himmel. stängde sin gräns mot . I norra hade upplevelseindustrin och turist- och handelsföretagen gjort sig redo för en sommar med sedvanlig stor ruljangs; varulagren var inköpta, personal på plats, extrapersonal på väg in. har allting rasat. På väldigt tappade av sin omsättning och Daftö Camping och Resort tappade av sina bokningar, för att nämna två stora arbetsgivare. Där finns även många småföretagare som lägger räkningarna på hög och räknar dagar tills de rasar utför ruinens brant och banken tar hus och hem ifrån dem. Tusentals personer är permitterade i kommuner där befolkningen inte överstiger 15 000 invånare. Det är naturligtvis ett dråpslag först och främst för företagarna och de anställda men också för kommunerna. Kommunerna står helt enkelt inte rustade för en massarbetslöshet, varken administrativt eller ekonomiskt. Hela är drabbat av covid-19. I riket är av alla anställda i näringslivet permitterade. Men vissa regioner är mer drabbade. I är nästan var femte, 18, , av alla anställda i näringslivet permitterade. Det här är alarmerande siffror, för i kölvattnet av en sådan här djup ekonomisk kris följer stor oro, ångest och psykisk ohälsa för många människor. ägde ett möte mellan våra nordiska samarbetsministerministrar rum gällande vad vi nordiska grannländer kan göra för att samarbeta och samordna våra insatser för att minska effekterna av covid-19. Människorna som är direkt berörda har ännu inget sett av detta samarbete eller dessa insatser. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att underlätta en snabb återstart av ekonomin i arbetsmarknadsregionen i gränslandet mellan och norra ?
fr · H7111356 · 2020-05-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1356 Konsumentvägledning i kommuner av (M) till Statsrådet (S) Nästan en tredjedel av landets kommuner erbjuder inte längre konsumentvägledning till sina invånare. Det innebär att närmare 1,7 miljoner människor saknar möjligheten till ett mer personligt stöd när de får problem med något de köpt, rapporterar i en ny rapport. Tre av fyra konsumenter får problem med något de köpt. Det kan både handla om trasiga varor och bristfälliga tjänster. har konsumenter vänt sig till kommunernas konsumentvägledning med frågor om misslyckade köp till ett totalt värde av . årliga kartläggning visar att minskningen av antalet kommuner som erbjuder stöd fortsätter att minska. Kartläggningen visar också att antalet personer som arbetar med konsumentvägledning och den tid som de lägger på arbetet har minskat från föregående år. Inte minst nu när köpen ökar på nätet på grund av kan behovet av stöd och hjälp öka till konsumenter som blir missledda. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för konkreta åtgärder utöver att föra samtal och dialog med kommuner om den här frågan?
fr · H7111357 · 2020-05-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1357 Trålning av strömming utmed kusten av (L) till Statsrådet (S) Industriella trålare i fiskar upp stora mängder strömming. Strömmingen säljs och blir bland annat fiskmjöl och foder. Industritrålarna följer reglerna och kvoterna. Det är tillåtet att tråla utanför den svenska kusten, även till exempel i det nya naturreservatet vid Svenska Högarna ytterst i . Det har väckts en diskussion lokalt om att skydda området mot trålning genom att flytta trålgränsen till utanför svenska kusten. Förbud mot bottentrålning hjälper inte i . Fiskekvoterna för strömming i delar av ifrågasätts lokalt, och det anses att en för stor del av uttaget sker inom ett för litet område och under en , när strömmingen samlas i stora stim för att gå in i skärgårdarna för att leka. Östersjöströmmingen betraktas som ett bestånd men består sannolikt av flera lokala. Andelen fritidsfiske är så liten del av den totala fångsten att den inte räknas med i beståndsuppskattningen. Inte heller det lokala och småskaliga fisket längs kusterna fångar några större mängder. antog och rådet en ny flerårig plan för förvaltningen av torsk, sill/strömming och skarpsill i . Planens huvudsakliga mål är att fisket ska bedrivas på ett sätt så att maximal hållbar avkastning (MSY) kan upprätthållas. Planen bidrar även med förslag på åtgärder för att fullfölja förbudet att kasta oönskad fisk över bord, och för att minska fiskets påverkan på det ekosystemet. Forskarna i () bedömer strömmingsbestånden. Utgångspunkten för fiskepolitik är att säkerställa att vi har långsiktigt hållbara bestånd. För detta krävs bedömningar som grundas på faktabaserade underlag. Ett hållbart fiske handlar om hela ekosystemet. Tillgången på gädda, abborre och gös påverkas av tillgången på strömming. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att beståndet av strömming ska värnas och utvecklas hållbart, vilket i sin tur innebär att även det småskaliga kustnära fisket liksom fritidsfisket av strömming kan ha en framtid?
fr · H7111358 · 2020-05-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1358 Coronapandemin och elever i gymnasieskolans avgångsklasser av (L) till Utbildningsminister (S) Liberalerna återkommer i frågan om vikten av att gymnasieskolans elever, i synnerhet de som går i årskurs tre, får ett bättre stöd och möjligheter att kunna slutföra sina studier på ett bra sätt. Den förordning som reglerar delar av detta uppdrag har, bland annat efter att Liberalerna uppmärksammat frågorna i utbildningsutskottet, justerats och mjukats upp något, exempelvis kring elevernas möjlighet till arbetspraktik och prövning av vissa praktiska moment på plats för elever på ett yrkesprogram. liksom har i olika sammanhang framfört att särskilda åtgärder och anpassning kan vara aktuellt för att gymnasieelever i rådande situation ska fullgöra sin utbildning och lämna gymnasiet med slutbetyg. Från Liberalerna delar vi denna uppfattning. Om det ur smittskyddssynpunkt bedöms möjligt för eleverna att fullgöra vissa moment på plats i skolan måste det givetvis i så fall åtföljas av tydliga anvisningar om att minimera övriga kontakter, såväl under resväg som . Det behövs ett tydligt besked kring vad som konkret kommer att göras för att säkra att avgångselever i gymnasieskolan ska kunna slutföra sina moment och kunna ta ut ett slutbetyg . Därför blir min fråga till utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkra att avgångselever kan lämna gymnasieskolan med examen och slutbetyg?
fr · H7111359 · 2020-05-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1359 Djurhållningen i av (M) till Utrikesminister (S) Spridningen av coronaviruset visar återigen att djurhållningen i är undermålig. På stora marknader säljs vanliga livsmedel, men på en del marknader säljs också vilda djur, döda och levande, under hemska förhållanden. Medier har rapporterat om försäljning av myrkottar, som tillsammans med fladdermöss pekats ut som misstänkt källor för coronaviruset. En av riskerna med att handla med vilda djur, vilket sars och covid-19 bekräftar, är att nya och för oss okända virus kan överföras från djur till människor. En annan risk är att arter utrotas helt, vilket påverkar ekosystemen vi lever och verkar i. Efter sjukdomsutbrottet förbjöd handel med vilda djur. Men djurmarknaderna har återigen öppnats och det finns en stor oro att handeln med vilda djur ska återupptas med risker för nya pandemier som följd. Omvärlden måste vara tydlig med att den inte accepterar detta. Här bör bidra, exempelvis genom påverkan och samverkan via internationella organisationer såsom WHO. Även EU bör användas som en plattform för påverkan. sker ett handelsutbyte om mellan och EU, vilket innebär stora möjligheter att ställa krav på landet. jordbruksminister har redan krävt en internationell utredning samt att G20-länderna ska ta fram en plan för att förbjuda denna företeelse. G20 har enats om ekonomiskt stöd för att mildra coronavirusets effekter, men det bör även kunna utökas till en plan för att hantera virusets troliga ursprungskälla. I detta bör även , utöver , sätta press för att nå en lösning. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vilka initiativ och åtgärder har ministern tagit i relationerna med för att förbättra djurhållningen och minska risken för att nya virus sprids?
fr · H7111360 · 2020-05-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1360 Masstestning och möjligheter till resande i och inom EU av (M) till Utrikesminister (S) Regeringen har utfärdat nya reserekommendationer. UD avråder från alla resor till utlandet fram till . Parallellt pågår diskussioner både inom EU och mellan enskilda länder i om möjligheter att öppna gränser och tillåta visst resande. Detta har bäring inte minst på den stundande sommaren och turistsäsongen. Det förs också resonemang om ”säkra länder” eller att medborgare ska tillåtas röra sig utan karantän ifall de kommer från områden som uppfattas ha någorlunda kontroll på pandemin. Ett bärande element i dessa bedömningar kan komma att vara ifall masstestningar genomförts, som därmed kan säga något om graden av smitta och hur viruset spridits. , där jämförelsevis få testningar genomförts, riskerar då att betraktas med misstänksamhet och kan drabbas av fortsatta restriktioner trots att gränserna börjar öppnas inom och EU. Min fråga till utrikesminister är: Avser ministern att medverka till att arbetet intensifieras med masstestning nu under coronakrisen som ett sätt att öka möjligheterna för svenskarna att få resa mer obehindrat när gränserna öppnas i och inom EU?
fr · H7111361 · 2020-05-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1361 Gemensamt europeiskt förhållningssätt i relationen till av (M) till Utrikesminister (S) Det är ett centralt svenskt intresse att värna ett gemensamt europeiskt förhållningssätt i relationen till . Den har en viktig uppgift att i EU-kretsen främja svenska utgångspunkter, såsom betydelsen av att värna normer och standarder kring internationell handel såväl som folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Diplomati kräver fingertoppskänsla såväl som tydlighet. Det gäller inte minst när och EU lägger fram offentliga uttalanden. skrev EU-ländernas ambassadörer i under en ”debattartikel” i det kinesiska tidning . Inga av de större utmaningar som har försämrat relationen mellan och nämns i artikeln, och frågan om mänskliga rättigheter omnämns på ett stilistiskt sätt som kan uppfattas som ytterst otydligt. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Har ministern haft kännedom om den av och EU underskrivna artikeln i inför dess publicering, och föranleder detta något agerande från ministern?
fr · H7111362 · 2020-05-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1362 Säkert kommunikationssystem av (M) till Statsrådet (S) I regeringens vårproposition kan vi läsa att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska få två uppdrag avseende etablering av ett utvecklat och säkert kommunikationssystem för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar, och de får därför extra för det. MSB ska tillhandahålla tjänster för mobil datakommunikation till användare av det nuvarande Rakelsystemet och vidare också lämna förslag på hur det samlade behovet av ett utvecklat och säkert system för både tal- och datakommunikation bäst kan tillgodoses. Jag vill därför fråga statsrådet : När ska de olika uppdragen ska vara klara, och är avsikten med uppdrag två att det ska bygga på en liknande modell som vi nu ser i , det vill säga både statliga och kommersiella aktörer i samverkan?
fr · H7111363 · 2020-05-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1363 Skräpiga vägrenar av (M) till Infrastrukturminister (S) Några privatpersoner som bor utmed i kommun tröttnade på att se allt skräp som slängts i vägrenarna och började själva samla in skräpet. Det som chockade dem, och även oss politiker, är dels hur mycket skräp det är, dels att inte rensar utan direkt klipper vägrenarna. Därmed klipper de också alla de burkar och annat som kastats. Tusentals burkar blir livsfarliga vassa metallbitar, och plast fragmenteras till mikroplast i klippmaskinen, som sedan tar sig in i kretsloppet och i värsta fall allvarligt kan skada både människor och djur. På en enda kilometer samlades skräp in plus diverse större som mattor, emballage, och byggmaterial. kommun har hämtat alla de säckar som privatpersoner fyllt med skräp, trots att kommunen inte har det ansvaret. Detta enskilda initiativ har spridit sig, och har fler privatpersoner anslutit och plockat skräp. Lokalradion och lokaltidningen har skrivit reportage. En fråga många ställer sig är: Vem har ansvar för den städning/rensning som borde ske regelbundet? Och är det lika illa överallt? ska följa vägledning, där det tydligt framgår att det är deras ansvar utmed statens allmänna vägar, även att ansvara för renhållning och rastplatser inom vägområdet. Och har även tillsyn över kommunernas väghållning. miljöenhet svarar att de inte har mandat att agera mot väghållaren. Men vem kontrollerar att gör sitt? Min fråga till infrastrukturminister är därför: Har ministern tagit några initiativ för att säkerställa att verksamhet och ansvar avseende rensning och klippning av vägrenar utmed riksvägarna sköts på korrekt och ansvarsfullt sätt?
fr · H7111364 · 2020-05-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1364 Myndigheternas verksamhet och miljön av (M) till Statsrådet (S) Några privatpersoner som bor utmed i kommun tröttnade på att se allt skräp som slängts i vägrenarna och började själva samla in skräpet. På en enda kilometer samlades skräp in plus diverse större som mattor, emballage och byggmaterial. Detta enskilda initiativ har spridit sig, och har fler privatpersoner anslutit sig och plockat oerhörda mängder skräp utmed riksvägen. Lokalradion och lokaltidningen har gjort reportage och uppmärksammat initiativet. Kommunen har hämtat alla de säckar som privatpersoner fyllt med skräp, trots att kommunen inte har det ansvaret. Det som chockade alla dessa plockare, och även oss politiker, är dels hur mycket skräp det faktiskt slängs, dels att inte rensar först utan direkt klipper vägrenarna. Därmed klipper de också sönder allt skräp, som blir både farligt och skadligt för natur och djur. Tusentals burkar blir livsfarliga vassa metallbitar, och plasten fragmenteras till mikroplast av klippmaskinen. Allt detta blir liggande kvar i vägrenen, tar sig sedan lätt in i kretsloppet och skadar i värsta fall allvarligt både människor och djur. Det är dessutom mycket svårt att plocka upp dessa små plastbitar, vilket får långvariga konsekvenser. har ansvaret att sköta statens vägar och rastplatser, med renhållning, klippning med mera. De har även ansvaret att se till att kommunerna sköter sitt. Detta framgår mycket tydligt i vägledning. När själva bidrar till en farlig miljö, och till och med förvärrar när man inte först rensar bort skräpet utan direkt klipper växtligheten, är det ett miljöbrott. Mot bakgrund av det här beskrivna exemplet vill jag fråga statsrådet ? Hur säkerställer statsrådet att de statliga myndigheterna känner till och håller sig till de lagar och regler vi har inom miljöområdet?