ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812585 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:585 av (M) Uteblivna satsningar på friluftslivet har frågat mig vad jag tänker göra för att se till att Friluftslivets ska kunna genomföras. Att kunna utöva friluftsliv är betydelsefullt för många människor. Under coronapandemin har friluftslivets betydelse blivit särskilt framträdande då många människor har sökt sig ut i naturen. Friluftsliv är en hörnsten i naturvårdspolitiken. Alla människor oavsett förutsättningar ska ha möjlighet att vistas i naturen och utöva friluftsliv med allemansrätten som grund. Regeringen anser att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv ska fortsätta att utvecklas. Arbetet med att underlätta friluftslivet är viktigt. Det handlar bland annat om tillgänglighet till natur- och kulturlandskapet i allmänhet och skyddade naturområden i synnerhet, tillgång till information om friluftsliv samt upprustning av det statliga ledsystemet i fjällen. Grunden för människors möjligheter att bedriva friluftsliv i alla delar av landet vilar inte enbart på allemansrätten och en rik tillgång till mångfald av natur och kultur utan också på individens eget intresse samt ideella organisationers engagemang. Friluftsorganisationernas verksamhet är viktig för möjligheten att bedriva friluftsliv och upptäcka olika delar av . Regeringen bedömer att statsbidraget till friluftsorganisationer, vilket fördelas av organisationen , är viktigt och att det ger goda effekter för samhället och för folkhälsan. Regeringen höjde därför bidraget till friluftsorganisationer i budgetpropositionen med , från till . I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslag 13:3 Stöd till friluftslivsorganisationer skulle tillföras för förberedelser inför genomförande av Friluftslivets år. Regeringen har också i budgetpropositionen föreslagit att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ökar med 2021 och 2022 för att förstärka den biologiska mångfalden genom t.ex. skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning, artbevarande och viltförvaltning samt åtgärder för friluftslivet.
frs · H812586 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:586 av (M) Restaurangnäringen, alkoholservering och smittspridning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika omfattande negativa ekonomiska effekter på restaurangnäringen med anledning av alkoholserveringsförbudet. Den pågående pandemin innebär en fara för liv och hälsa och omfattande konsekvenser för stora delar av samhället. Många företag och företagare är hårt drabbade. För flera branscher, bland annat restaurangbranschen, är situationen fortsatt mycket svår och osäker. Förbudet mot alkoholförsäljning efter innebär ytterligare svårigheter. Regeringen följer utvecklingen noga. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder i syfte att mildra konsekvenserna för jobb och företag, bland annat stöd vid korttidsarbete, omställningsstöd, samt omsättningsstöd till enskilda näringsidkare. Regeringen följer kontinuerligt effekten av de presenterade stödåtgärderna, och som regeringen meddelat, ska de förlängas.
frs · H812587 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:587 av (M) Exemplet har frågat mig vilka ytterligare konkreta åtgärder jag avser att vidta för att se till att får jämförbar kapacitet med avseende testning och smittspårning av covid-19-sjuka. För att minska smittspridningen i samhället och för att skydda personer med risk för allvarligt insjuknande i covid-19 är det av största vikt att råd, rekommendationer och förbud efterföljs. På så sätt kan bland annat konsekvenserna för samhället och belastningen på hälso- och sjukvården i landet minskas. Testning är ett viktigt verktyg i kampen mot covid-19 och för att bromsa smittspridningen. har byggt upp en omfattande testverksamhet, och vecka 47 testades över 260 000 individer för aktiv infektion. och har tidigt valt olika modeller för huruvida testning ska utgå ifrån en medicinsk bedömning. Detta har föranlett olika inriktningar på vilka som bör testas för pågående infektion. har också andra geografiska förutsättningar än och den danska staten har en annan roll i sjukvården och laboratoriediagnostiken än den svenska staten. har ökat sin testning kraftigt, och mer än övriga nordiska länder och snittet i EU. har regeringen beslutat om flera regeringsuppdrag till med koppling till covid-19-pandemin och myndigheten genomför ett intensivt arbete för att begränsa smittspridningen. För att stödja regionerna fick i uppdrag av regeringen att säkerställa flöden för storskalig testning. Regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) tecknade en överenskommelse som innebar att staten tog kostnaderna för testningen och att regionerna åtar sig att utföra testningen och smittspårning utifrån rekommendationer. Regeringen och SKR har kommit överens om att förlänga sin överenskommelse om testning och smittspårning. Den förlängda överenskommelsen gäller för hela 2021 och innebär att staten tar kostnaderna och att regionerna åtar sig att utföra testningen och smittspårning utifrån rekommendationer. Regeringen har avsatt ytterligare i en extra ändringsbudget för att möta behovet av en storskalig testning för covid-19. Med det här tillskottet har regeringen sammantaget tillfört för testning och smittspårning. Det pågår ett intensivt arbete, på nationell och regional nivå, med ändamålsenlig storskalig testning för covid-19, smittspårning och andra insatser för att begränsa smittspridningen. Regeringen för dialog med berörda aktörer och är beredd att vidta fler åtgärder när så behövs.
frs · H812588 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:588 av (M) WHO:s rekommendation om munskydd har frågat mig om fortsatt kommer att vara det enda landet som inte följer WHO:s rekommendation om munskydd i kampen mot smittspridningen, eller om regeringen avser att införa påbud om munskyddsanvändning där det är erforderligt. Att införa rekommendationer om användning av munskydd är ingen politisk fråga. är den expertmyndighet som i ansvarar för åtgärder mot olika typer av hälsohot, däribland det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Myndighetens råd och rekommendationer utgår från aktuellt kunskapsläge. Eventuella rekommendationer om munskyddsanvändning i samhället bör således utfärdas efter bedömning av och de regionala smittskyddsenheterna.
frs · H812589 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:589 av (M) Regeringens ansvar och en eventuell pandemilag och fråga 2020/21:676 av (SD) Tillfälliga krislagen har frågat mig om jag kan utveckla vad jag menar med mitt uttalande om att den tillfälliga lagen om tillfälliga bemyndiganden i smittskyddslagen inte var tillräckligt användbar för regeringen att använda i arbetet med att hejda smittspridningen av det virus som orsakar covid-19. har frågat mig vilka åtgärder i kampen mot coronaviruset jag menar att skulle ha förhindrat regeringen från att vidta, och vad det var som enligt mig saknades i den så kallade bemyndigandelagen (krislagen)? Den pandemi som har orsakats av det nya coronaviruset är den allvarligaste samhällskrisen i i modern tid. gjorde regeringen bedömningen att den behövde utökade befogenheter för det fall det skulle vara nödvändigt att snabbt vidta ytterligare åtgärder för att bromsa smittspridningen. Skälet till att regeringen föreslog att det skulle införas tillfälliga bemyndiganden i smittskyddslagen var att göra det möjligt för regeringen att snabbt besluta om åtgärder mot pandemin, utan att först behöva gå till med en proposition för varje enskild åtgärd. En sådan reglering i lag måste beslutas av . Regeringens första utkast till lagförslag kritiserades av flera riksdagspartier för att ge regeringen alltför omfattande befogenheter. För att tillmötesgå kritiken omarbetade regeringen förslaget, som i stället fick innebörden att föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av bemyndigandena skulle genom proposition i varje enskilt fall underställas prövning. Efter förankring med riksdagspartierna valde regeringen att gå fram med propositionen om tillfälliga bemyndiganden i smittskyddslagen. I samband med riksdagsbehandlingen föreslog socialutskottet att de tillfälliga bemyndigandena endast skulle få användas om beslut inte kunde avvaktas. biföll regeringens förslag i propositionen, med det tillägg som socialutskottet föreslagit. Regeringens erfarenhet, som lagen gällde, är att i det i de allra flesta fall inte skulle ha inneburit någon tidsvinst av betydelse att använda den tillfälliga bemyndigandelagen jämfört med att besluta en sedvanlig proposition. hade också uttalat att kunde behandla en brådskande proposition . Regeringen gjorde bedömningen att om några sådana åtgärder som omfattades av den tillfälliga lagen skulle behöva vidtas, var det lämpligare att i stället genast lämna en proposition med lagförslag som skulle kunna ta ställning till. En sådan proposition kunde innehålla förslag på åtgärder som inte omfattades av bemyndigandet, t.ex. straffsanktioner eller åligganden för kommuner och regioner. Detta skedde med propositionen En ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen (prop. 2019/20:172).
frs · H812591 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:591 av (M) Straffrabatten för 15–17-åringar har frågat mig om jag avser att förändra straffrabatten för unga i åldern 15–. Brottslighet bland barn och unga måste bemötas med samhällets fulla kraft. Det krävs ett långsiktigt arbete på bred front för att bekämpa såväl brotten som brottens orsaker. Vid grova brott måste samhället kunna reagera kraftfullt och en kriminell livsstil kunna avbrytas . Regeringen skärper också påföljderna för ungdomar som begår brott. införs en ny påföljd för unga lagöverträdare, ungdomsövervakning. Påföljden kommer att kunna väljas vid bl.a. allvarligare våldsbrott och rån. Den som döms till ungdomsövervakning ska få s.k. helghemarrest. I vissa fall kan det i stället bli fråga om t.ex. ett förbud att vistas på en viss plats eller inom ett visst område. Förbudet ska övervakas med fotboja. Vidare bereds förslag om slopad straffreduktion för 18–20-åringar för brott med ett minimistraff fängelse. För sådan brottslighet kommer, om förslaget genomförs, det att dömas till längre och fler fängelsestraff. ser andra utredningar över hur åtgärderna kan förbättras när barn misstänks för brott och hur straffen kan skärpas för dem som involverar unga i kriminalitet. När det gäller straffreduktionen för åldersgruppen 15–ansåg att den skulle lämnas oförändrad. Så gott som samtliga remissinstanser instämde i den bedömningen. Åtgärder vidtas även på andra områden än straffrättens. För att förhindra att barn och unga dras in i kriminalitet föreslår regeringen inom ramen för 34-punktsprogrammet bland annat en långsiktig satsning på socialtjänst och skola i socialt utsatta områden och åtgärder för att ska bli mer tillgänglig och kunna ingripa i fler situationer, även när samtycke saknas från vårdnadshavaren. Regeringen har också lämnat förslag om stöd till kommunerna för familjehemsplaceringar och att medel ska tillskjutas för att bland annat öka platskapaciteten, kvalitet och säkerhet vid de särskilda ungdomshemmen. En utredare ska också se över hur ett lagstiftat ansvar för kommunerna att arbeta brottsförebyggande kan utformas och har getts i uppdrag att genomföra en studie om bland annat tidiga insatser för att motverka missbruk och kriminalitet bland unga. Regeringen har alltså vidtagit ett stort antal åtgärder som riktas mot unga som har begått brott eller som riskerar att dras in i kriminalitet. Som redogjorts för är fler åtgärder också på gång. Det arbetet kommer att fortsätta.
frs · H812592 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:592 av (M) Handläggningstider för permitteringsstödet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förkorta handläggningstiderna för permitteringsstödet. har beviljat drygt 71 300 ansökningar om stöd vid korttidsarbete vilka omfattar drygt 582 000 anställda och . har fått öka sin bemanning för att möta söktrycket. Myndigheten har även prioriterat om arbetsuppgifter för befintlig personal och gör ytterligare personalförstärkningar. arbetade totalt cirka 340 personer med handläggning och kontroll av stödet på . Stödet är delvis ett nytt system som har införts snabbt och som har hjälpt många företag att kunna behålla personal under den rådande krisen. måste handläggningsarbetet få ta den tid som behövs för att granska och kontrollera alla ansökningar. för en tät dialog med och följer upp myndighetens hantering av stödet.
frs · H812593 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:593 av (M) och mänskliga rättigheter har frågat mig om jag anser att ska ansluta sig till och därmed, likt 17 andra , signera dokumentet till stöd för implementering av Moskvamekanismen i . stödjer att Moskvamekanismen aktiverades. Den rapport som har presenterats inom ramen för mekanismen pekar bl.a. på att det står utom tvivel att kränkningar och övergrepp av mänskliga rättigheter genomförts systematiskt och i stor skala, samt att det fanns allvarliga brister i hur presidentvalet genomfördes. Särskilt oroande är det att ingen hållits ansvarig för dessa kränkningar och övergrepp. Med anledning av den särskilda roll har som inkommande ordförande för 2021 var inte en av de initierande staterna. Som inkommande ordförande behöver ha beredskap att ansvara för en process för att hantera rapporten och dess rekommendationer. Rapporten – vilken författats av en oberoende rapportör och inte signerats av de initierande staterna – är ett viktigt bidrag till arbetet med att främja respekt för mänskliga rättigheter och ansvarsutkrävande i . kommer som OSSE-ordförande att fortsätta verka för att alla deltagande stater – inklusive – lever upp till våra gemensamma åtaganden och principer. kommer att fortsätta stå upp för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer – inom , i och i världen.
frs · H812594 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:594 av (M) Elektronisk kommunikation på SiS-boenden har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förändra tillgången till elektronisk kommunikation på SiS-hemmen. Det våldskapital som en del av ungdomarna som vårdas inom (SiS) särskilda ungdomshem uppvisar medför att myndigheten behöver arbeta målmedvetet med det säkerhetshöjande arbetet. Säkerheten vid de särskilda ungdomshemmen är också en viktig fråga för regeringen. SiS har rätt att själva fatta beslut om inskränkningar i rätten att använda elektroniska kommunikationstjänster. Detta enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård (LSU). Myndigheten ska, i enlighet med en ändring i regleringsbrevet , redogöra för hur och i vilken utsträckning myndigheten använder den särskilda befogenheten om begränsningar i rätten att använda elektroniska kommunikationstjänster inom ungdomsvården. SiS har utöver ovanstående även ett regeringsuppdrag att planera för uppdelade säkerhetsklasser på de särskilda ungdomshemmen och identifiera vilka avdelningar inom den slutna ungdomsvården som behöver stärka säkerheten. Uppdraget ska redovisas för regeringen . Ytterligare åtgärder rörande elektroniska kommunikationstjänster bereds inom . Regeringen och samarbetspartierna har gjort stora tillskott till SiS. I vårändringsbudgeten ökades myndighetens anslag med , där en del av medlen används för att stärka säkerheten vid SiS särskilda ungdomshem. I budgetpropositionen 2021 har regeringen föreslagit ett tillskott om till SiS , samt en anslagshöjning med för , medel som framför allt är avsedda för säkerhet, kapacitets- och kvalitetsutveckling.
frs · H812595 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:595 av (SD) Lagen om allmänna vattentjänster har frågat om regeringen avser att i en kommande proposition se över 6 § lagen om allmänna vattentjänster så att kommunerna får den flexibilitet gällande vatten- och avloppslösningar som har föreslagits av Utredningen om hållbara vattentjänster (SOU 2018:349). Regeringen har uppmärksammat att vissa kommuner upplever skyldigheten att ordna vattentjänster enligt 6 § lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster som ett hinder för nybyggnation på landsbygderna. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över kommunens skyldighet att ordna allmänna va-tjänster. Syftet var bl.a. att utredaren skulle ta fram förslag för att underlätta byggandet och öka andelen godkända avloppsanläggningar på landsbygderna. Utredningen presenterade sitt betänkande ”Vägar till hållbara vattentjänster” . Utredningen föreslår bland annat att vid bedömningen av behovet av allmänna vattentjänster enligt 6 § lagen om allmänna vattentjänster ska kommunen kunna beakta alternativ till allmänt va för att uppnå ett motsvarande skydd för människors hälsa och miljö. Enligt utredningen ger detta kommunen en större flexibilitet för enskilda lösningar vilket skulle kunna underlätta byggandet utanför tätorter. Utredningen föreslår också en uppsättning andra insatser, bl.a. framtagande av förbättrade kunskapsunderlag, kompetensutveckling, utveckling av tillsynsvägledningen samt att se över möjligheterna till att ge stöd till kommunerna för va-rådgivning. Betänkandet har remitterats och regeringen bereder förslagen. En proposition avses läggas fram till .
frs · H812596 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:596 av (M) Fångvårdsanstalter under pandemin har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att minimera smittorisken med anledning av de utökade besökstiderna på anstalterna. När pandemin blev ett faktum i fattade Kriminalvården skyndsamt flera beslut i syfte att begränsa smittspridningen i anstalt och häkte. Ett av besluten var att stoppa besök till intagna. Kriminalvården beslutade därefter om en stegvis återgång till ordinarie verksamhet. Beslutet innebar att möjligheten till vissa permissioner och besök återupptogs. Utifrån ett barnrättsperspektiv är detta positivt då barn därmed fick en möjlighet att besöka sin frihetsberövade förälder. Återgången har genomförts successivt . Myndigheten tar dock fortsatt läget på fullt allvar och det får vid besök inte förekomma någon närkontakt mellan besökare och intagen. Besöken sker, med undantag för barn , med en plexiglasskiva mellan den intagne och besökaren. Kriminalvården följer noga utvecklingen avseende smittspridning i samhället och har beredskap för att, om ett utbrott av smitta i verksamheten eller i det omgivande lokalsamhället skulle inträffa, fatta lokala beslut om att tillfälligt stänga besöksverksamheten. Till sitt stöd har myndigheten bland annat regionernas smittskyddsenheter. Myndighetens beslut att tillåta besök kan omprövas och ändras om risken för smittspridning i samhället skulle förvärras, eller om meddelar nya rekommendationer som talar emot någon av de beslutade åtgärderna. Att Kriminalvården kan erbjuda en trygg och säker miljö för såväl anställda som intagna är en angelägen fråga för regeringen. Regeringen har en nära dialog med Kriminalvården och följer sedan pandemins början noga myndighetens åtgärder för att hantera situationen här och .
frs · H812597 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:597 av (M) Föräldrars tillgång till myndiga ungdomars studieresultat har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att vårdnadshavare ska kunna ta del av sina myndiga tonåringars studieresultat. Skolan ska samarbeta med och informera vårdnadshavare om elevernas skolsituation. Även föräldrar som inte är vårdnadshavare kan få information om eleverna. Hur mycket en förälder har rätt att få veta påverkas dock av om föräldern är vårdnadshavare eller inte. När det gäller information om myndiga elevers skolgång finns det inga uttryckliga bestämmelser om att skolan ska kontakta föräldrarna. Eleven kan dock ge sitt samtycke till att skolan lämnar ut uppgifter till föräldrarna. Allmänna handlingar, exempelvis betyg, faller under offentlighetsprincipen i skolor med offentlig huvudman och lämnas ut eller sekretessbeläggs enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Offentlighetsprincipen gäller dock inte för enskilda skolhuvudmän. Det är viktigt att sörja för en god kommunikation mellan skolor, elever och elevers hem. är det viktigt att respektera och värna myndighets-åldern. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder.
frs · H812598 · 2020-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:598 av (M) Behovet av ett implementeringsråd har frågat mig om jag avser att införa ett implementeringsråd enligt dansk förebild för att bidra till minskat regelkrångel. Jag delar uppfattning att det ska vara enkelt att driva företag i . Lagar och regler ska vara enkla att tillämpa. Det är angeläget att regler utformas på ett ändamålsenligt och proportionerligt sätt för att begränsa företagens administrativa kostnader. Det danska Näringslivets EU- och regelforum, Erhvervslivets EU- og regelforum, har till uppgift att se till att dansk lagstiftning blir enkel och hanterbar samt säkra danska intressen när EU-direktiv ska implementeras. Forumet ska också ha fokus på förenklingar, stötta utvecklingsarbete för ärendehantering och digitala offentliga lösningar. driver nu ett arbete rörande bättre lagstiftning och regelförenkling som är fokuserat på bra konsekvensutredningar och konsultationer med intressenter och allmänhet inför och efter regelgivningsbeslut. Detta är ett arbete jag följer med intresse. Den arbetar för att genomförande av EU-rätt i nationell rätt ska ske på ett sätt som värnar svenska företags konkurrenskraft. Av riktlinjer för genomförande av unionsrättsakter framgår att det är av största vikt att en analys av eventuella åtgärder som går utöver direktivets krav – överimplementering – görs ur såväl förenklingsperspektiv som ur EU-rättslig synvinkel. Ett viktigt verktyg för den svenska förenklingspolitiken är konsekvensutredningar vid regelgivning som bl.a. ska innehålla en bedömning av påverkan på företagens administrativa kostnader. Härutöver vill jag nämna de möjligheter som finns för näringslivet och näringslivets olika organisationer i att inkomma med remissynpunkter på de lagförslag som olika offentliga utredningar lämnar. Samtliga remisser finns samlade på regeringens hemsida. I pågår nu beredning av nya mål för förenklingspolitiken. Detta sammantaget med nu pågående arbete i som hänger samman med olika åtgärder med anledning av pandemin gör att andra ytterligare åtgärder nu måste avvakta.
frs · H812599 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:599 av (M) En väg in har frågat kultur- och demokratiministern samt ministern med ansvar för idrottsfrågorna om hon anser att det behövs ”en väg in” på nationell nivå för att företag ska kunna få besked om vad som gäller för deras verksamhet avseende coronarestriktioner, och vilka åtgärder hon vidtar. Frågan har överlämnats till mig. Pågående pandemi innebär en fara för liv och hälsa samt omfattande konsekvenser för stora delar av samhället. För många företag är situationen fortsatt svår och osäker. I denna situation är snabb, korrekt och samlad information av största vikt. För företag finns information samlad på myndighetsportalen , inklusive information om ändringar i lagar och regler samt om stöd m.m. med anledning av den pågående pandemin. På finns vägledning, råd och tips för hur verksamhetsansvariga kan bedriva en mer smittsäker verksamhet. På regeringens hemsida finns information till företagare om de åtgärder som regeringen vidtagit för att mildra virusutbrottets konsekvenser för jobb och företag i . Service till privatpersoner, företagare och bolag är en central del av många myndigheters verksamhet, så även under den pågående pandemin. Myndigheters serviceskyldighet följer av förvaltningslagen (2017:900) och innebär bland annat att de ska se till att kontakterna med enskilda blir smidiga och enkla. Myndigheter ska också utan dröjsmål lämna enskilda sådan hjälp att de kan tillvarata sina egna intressen. Bland annat finns särskilda servicekontor för att hjälpa och vägleda allmänhet och företag i deras kontakter med statliga myndigheter. Regeringen lämnade ett uppdrag till , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt länsstyrelserna att gemensamt samordna, stärka och utveckla kommunikationsinsatser till allmänheten med anledning av pandemin. I uppdraget ingår bland annat att ta fram en kommunikationsstrategi.