ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812561 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:561 av (M) Statligt ägda bolag med verksamhet i har frågat mig om jag har följt upp frågan om svenska statligt ägda bolags verksamhet i och deras eventuella affärsförbindelser med den belarusiska regimen. Bolagen med statligt ägande ska enligt statens ägarpolicy agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Inom ramen för detta är det av särskild vikt att bolagen arbetar med respekt för mänskliga rättigheter, en god affärsetik och att de bedriver ett aktivt anti-korruptionsarbete. Det är styrelsen och ledningen i bolagen som ansvarar för bolagens organisation och förvaltningen av dess angelägenheter, samt den löpande förvaltningen av bolagens operativa verksamhet. I den mån något bolag med statligt ägande har affärsverksamhet eller andra affärsförbindelser i så förutsätter jag att detta sker i enlighet med regeringens högt ställda krav på bolagens agerande.
frs · H812562 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:562 av (S) Vinterdäck på tunga fordon har frågat mig hur jag har säkerställt att polisens arbete med kontroller av att kravet på vinterdäck på tunga fordon efterlevts sedan beslutet om detta fattades samt att kontroller planeras inför kommande vinter. För att öka säkerheten på vägarna har regeringen beslutat om skärpta regler för tung lastbil, tung buss och personbil klass II med en totalvikt över . Dessa fordon ska numera ha vinterdäck eller likvärdig utrustning på samtliga hjul, inte enbart på drivaxlarna vilket var fallet tidigare. Kravet, som trädde ikraft , gäller mellan när vinterväglag råder. kontroller av den tunga yrkestrafiken är ett betydelsefullt verktyg för att upprätthålla god trafiksäkerhet, sund konkurrens inom åkerinäringen och en god social situation för förarna. Kontrollerna är också en viktig komponent i arbete med att förebygga, upptäcka och utreda brott. För att ytterligare förbättra förutsättningarna för gör regeringen en historisk satsning med målsättningen att öka antalet polisanställda med 10 000 . passerade vi halvvägs till målet och ytterligare nära 3 000 polisstudenter är på väg ut i verksamheten . Det är också glädjande att färre poliser slutar inom myndigheten. Hur resurserna ska fördelas är en fråga för att besluta om. fick i regleringsbrevet 2017 uppdraget att vidareutveckla sitt arbete med kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av nyttofordon samt säkerställa att insatserna på dessa områden förbättras. De åtgärder som myndigheten vidtar med anledning av dessa uppdrag ska redovisas i årsredovisningen . I kravet på återrapportering ingår att föra ett resonemang kring vilka effekter åtgärderna bedöms ha lett till eller bedöms komma att leda till. Regeringen har också funnit skäl att se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs. En särskild utredare ska lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att fler ska följa reglerna på området. Jag ämnar inte förekomma den pågående utredningen eller redovisning av det pågående uppdraget i regleringsbrevet. Jag utgår ifrån att fördelar det stora tillskottet av resurser på bästa sätt för att bland annat förbättra trafiksäkerheten på våra vägar. Men låt mig vara tydlig. Trots tillskjutna resurser och flera pågående initiativ stäcker sig regeringens ambitioner längre vad gäller situationen på vägarna. Vi har ett ambitiöst etappmål om att antalet omkomna i trafiken ska halveras till 2030 och jag kommer även fortsättningsvis att noga följa utvecklingen på området.
frs · H812563 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:563 av (SD) En internationell tribunal för IS-terrorister har frågat mig hur arbetet fortlöper med sonderingen, och om man fortfarande tror på att det kommer en internationell tribunal på plats. Regeringens uppfattning är att personer som har begått brott under konflikterna i och ska dömas för sina handlingar. Det är därför en prioriterad fråga för att få till stånd ansvarsutkrävande och lagföring för de allvarliga brott som har begåtts inom ramen för de väpnade konflikterna i och . Lagföring bör i första hand ske där brotten har begåtts. Det är främst där förövare, brottsoffer och vittnen finns. Vi arbetar löpande tillsammans med likasinnade länder och andra partners för att se över olika alternativ för ansvarsutkrävande. Ett intressant initiativ i sammanhanget är den avsiktsförklaring som den lokala administrationen i nordöstra lämnade om att titta på möjligheterna att lagföra vissa av kvinnorna som befinner sig i lägren i regionen. Detta är en komplicerad fråga som inkluderar flera svåra överväganden och utmaningar. Dessa utmaningar kommer dock inte att stå i vägen för regeringens försök och ansträngningar för att få till stånd ansvarsutkrävande för de fruktansvärda brott som har begåtts i och .
frs · H812564 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:564 av (SD) Statsbidrag till radikala grupper har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att se över möjligheten att noggrannare kontrollera utbetalningar av bidrag till olika civilsamhällesorganisationer alternativt göra det möjligt att begära en återbetalning, eller om jag är nöjd med dagens regelverk. Låt mig slå fast att statsbidrag inte ska gå till några organisationer som agerar i strid mot samhällets grundläggande värderingar, så som de uttrycks i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Det handlar inte bara om att dessa organisationer inte ska få bidrag utan även att det riskerar att urholka trovärdigheten för hela stödsystemet. Ett starkt och självständigt civilsamhälle är centralt i vår demokrati. Eftersom det fortfarande dyker upp exempel på att extrema organisationer får statliga bidrag så är jag inte nöjd. Det är skälet till att regeringen har prioriterat en översyn av demokrativillkoret i de förordningar som reglerar bidrag till civilsamhällesorganisationer. Regeringen tillsatte en utredning för att se över demokrativillkoren i syfte att få fram ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor i den statliga bidragsgivningen. Betänkandet som överlämnades till regeringen innehåller förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Under beredningen av betänkandet har ett behov av att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället konstaterats. Vidare har Säkerhetspolisen lyft fram att det bör inrättas ett med kompetens om aktörer, våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer som kan bistå myndigheter med att göra fördjupade granskningar. Därför har regeringen även beslutat om direktiv till en utredning som bland annat ska analysera och ta ställning till inrättande av en stödfunktion som ska kunna bistå vid en fördjupad granskning av en bidragssökande organisation eller annan offentligt finansierad verksamhet. Regeringen har genomfört flera olika insatser parallellt med processen för ett nytt demokrativillkor. Bland annat har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fått ökade medel till sitt förvaltningsanslag i syfte att stärka bidragshanteringen. Detta har underlättat för myndigheten att tillämpa befintligt demokrativillkor. Min målsättning är att en ny lagstiftning ska vara på plats .
frs · H812566 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:566 av (SD) Uppföljning av sjukdomsincidens och optimering av antibiotikaanvändning har frågat mig hur jag och regeringen följer upp den restriktiva antibiotikapolicyn inom djurhållningen med avseende på sjukdomsincidens i besättningar, och om data kan säga något om huruvida vi ligger på ett optimum . Att minska uppkomst och spridning av antibiotikaresistens har länge varit en prioriterad fråga, oavsett regering, och det finns en blocköverskridande samsyn om mål och innehåll i det svenska arbetet. Det är i detta arbete grundläggande att minska behovet av antibiotika genom ett sjukdomsförebyggande arbete. Friska djur behöver inte antibiotika. Friska djur innebär också en högre produktion, vilket innebär att det sjukdomsförebyggande arbetet ger positiva effekter både då det gäller folkhälsa och produktion. Berörda aktörer i arbetar alltså inte för att primärt minska användningen av antibiotika ytterligare utan för att uppnå ett så gott djurhälsoläge som möjligt och en så hög kompetens bland djurhälsopersonal att antibiotika inte behöver användas. Genom detta arbete har kunnat bibehålla en hög produktion som antibiotikaanvändningen har minskat. Ett förebyggande djurhälsoarbete genom bland annat samverkan mellan staten, näringen och forskningen har bidragit till att förekomsten av smittor är låg och att antibiotikaanvändningen till djur är mycket låg i i förhållande till andra länder. Förutom försäljningen av antibiotika till djur används även antalet utbrott av vissa smittsamma djursjukdomar som indikator för ett gott djurhälsoläge i resultatredovisningen till statsbudgeten. Baserat på denna kontinuerliga uppföljning av indikatorerna så bedömer regeringen att fortsatt har ett gott djurhälsoläge. En stor del av övervakningen och uppföljningen av djurs hälsoläge görs av intresseorganisationer och rådgivningsföretag. Målet är även här att skapa förutsättningar på besättningsnivå för en god djurhälsa och därigenom ett minskat behov av antibiotika. har på uppdrag av regeringen utvärderat hur systemet för inrapportering av läkemedelsbehandlingar och behandlingar av smittsamma sjukdomar hos livsmedelsproducerande djur (djursjukdata) fungerar och myndigheten arbetar nu med förbättringsförslag parallellt med den översyn som pågår med anledning av en ny förordning (EU) om veterinärmedicinska läkemedel (2019/6) som ska börja tillämpas 2022. Med hjälp av djursjukdata ska det vara möjligt att följa trender och förändringar i djurhälsoläget för att kunna säkerställa en god djurhälsa och en rationell läkemedelsanvändning, särskilt avseende antibiotika.
frs · H812568 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:568 av (SD) Djurskyddet inom EU har frågat mig vad regeringen gör för att stärka djurskyddet inom så att svenska kött- och mjölkproducenter kan konkurrera på mer lika villkor. Av regeringens proposition En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) framgår tydligt att lönsamheten i animalieproduktionen behöver höjas bl.a. genom ökad produktivitet för att möjliggöra ökad produktion. ska fortsatt ha höga ambitioner när det gäller djurvälfärd och djurhälsa och fortsätta arbetet för att höja djurskyddsnivån i EU. har ett aktivt samarbete på djurskyddsområdet inom EU med ett antal andra medlemsstater. Samarbetet har bland annat resulterat i att kommissionen inrättat en plattform för djurskydd. Plattformen möjliggör ett strukturerat utbyte av erfarenheter och bästa praxis mellan berörda aktörer och innebär goda förutsättningar att föra djurskyddet inom EU framåt. Plattformen, som arbetat , bidrar till ett mer enhetligt genomförande och tillämpning av EU:s djurskyddslagstiftning. Genomförande av befintlig lagstiftning är viktigt men det räcker inte. Regeringen har därför i EU-sammanhang, , pekat på behovet av att uppdatera djurskyddslagstiftningen inom EU i enlighet med vetenskaplig kunskap. Mot denna bakgrund ser jag förstås positivt på att kommissionen inom ramen för jord till bord-strategin aviserat en ambitiös plan för att se över unionens djurskyddslagstiftning och anpassa den till de senaste vetenskapliga rönen. Kommissionen kommer även att överväga alternativ för djurskyddsmärkning för att bättre kunna överföra värdet genom livsmedelskedjan. Jag ser med tillförsikt fram emot att vi kommer få se en positiv utveckling på djurskyddsområdet inom EU.
frs · H812569 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:569 Digitalisering även för distansarbetande gränsgångare av (M) har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att göra det möjligt även för gränsgångare att kunna dra nytta av digitaliseringens moderna och miljövänliga nytta även efter coronapandemin. Pandemin har ändrat förutsättningarna för oss att kunna resa till vår arbetsplats. Tack vare digitaliseringen och en snabb omställning till digitala arbetssätt har många kunnat fortsätta arbeta från sina hem. Jag kan konstatera att vi har en digital infrastruktur som möjliggör distansarbete, inom landet så väl som över landsgränser. För att ytterligare förbättra förutsättningarna till distansarbete över landsgränserna pågår inom (Infrastrukturdepartementet) arbete kring att möjliggöra användandet av andra EU-länders e-legitimationer i enligt eIDAS-förordningen. Myndigheteten för digital förvaltning (Digg) verkar för att anmäla svenska e-legitimationer enligt samma förordning. Det kommer att göra det möjligt att använda en svensk e-legitimation i andra medlemsstaters tjänster. Gränsöverskridande användning av e-legitimationer kommer att förenkla för distansarbetande gränsgångare vid användning av digitala tjänster.
frs · H812570 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:570 av (SD) Bedömningen att stoppa utbyggnaden av järnvägsnätet har frågat mig om jag anser att bedömning av behovet av ett tillskott på på nuvarande ramnivå för att kunna genomföra de i planen namngivna investeringarna i den nationella planen är rimlig och om jag annars vidtar några åtgärder. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2033 alternativt 2022–2037. fråga utgår från det inriktningsunderlag som redovisade för regeringen . Detta underlag är nu på remiss och kommer att vara viktigt i regeringens arbete med den infrastrukturproposition som regeringen avser att överlämna till .
frs · H812571 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:571 av (M) Distansarbetande gränsgångare under coronapandemin har frågat mig vad jag avser att göra för att lösa det skattemässiga problem som drabbar skåningar och danskar. Jag utgår ifrån att de problem som avses är de som kan uppstå i form av viss ökad administrativ börda för vissa gränspendlare i som under pandemin arbetar i hemmet i så stor omfattning att viss del av deras inkomst ska beskattas i det land där de är bosatta, istället för i det land där de normalt arbetar. Tack vare särskilda avtal mellan och om vissa skattefrågor, kan dock gränspendlarna arbeta i hemmet i relativt stor utsträckning utan att beskattningsrätten för inkomsterna byter land. Denna möjlighet bidrar till att väsentligt minska problemen för gränspendlarna.
frs · H812582 · 2020-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21: 582 Praktisk tillämpning av barnrätt av (SD) har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att åtgärda de brister kring barns rättigheter, barns möjligheter att komma till tals och ojämlikheten mellan kommuners resursstöd som uppmärksammas av utredningen. slutsatser (SOU 2020:63) kommer att vara ett viktigt underlag för regeringen i det ständigt pågående systematiska transformeringsarbetet, med syfte att säkerställa så att lever upp till FN:s konvention om barnets rättigheter () och att alla barn får sina rättigheter tillgodosedda, oavsett bl.a. ålder, kön, ursprung, funktionsnedsättning eller var i landet man bor. trädde lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter i kraft (prop. 2017/18:186). De åtgärder som regeringen presenterade i propositionen i form av lag om FN:s konvention om barnets rättigheter, vägledning för tolkning och tillämpning av , ett kunskapslyft för barnets rättigheter i myndigheter, kommuner och regioner och ett fortsatt systematiskt transformeringsarbete skulle enligt regeringen ses som ett samlat paket för att konventionen ska få genomslag i den praktiska tillämpningen. Med som lag förtydligas att domstolar och rättstillämpare ska beakta de rättigheter som följer av vid avvägningar och bedömningar som görs i beslutsprocesser i mål och ärenden som rör barn. För att utveckla den praktiska tillämpningen av vill jag särskilt lyfta fram den av regeringen initierade satsningen om ett kunskapslyft för barnets rättigheter som pågår . Ett stort antal myndigheter, till exempel Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) och har liksom samtliga kommuner och regioner ingått i satsningen. Målet är att höja kunskapen och stärka kompetensen om barnets rättigheter hos de offentliga aktörerna, vilka är centrala i genomförandet av . Satsningen innebär bland annat att aktörerna har vidtagit åtgärder för att utveckla den praktiska tillämpningen av , utifrån sin specifika verksamhet rörande barn. Det har till exempel handlat om utbildnings- och kompetensinsatser om innehållet i och tolkningen av . har haft i uppdrag att erbjuda stöd till aktörerna och har tagit fram praktiska verktyg för aktörerna att använda, till exempel vägledning för genomförande av barnkonsekvensanalyser och metoder för att lyssna på barn och inhämta barns åsikter, samt vad barnets bästa som ett tillvägagångssätt innebär i praktiken. Resultatet och erfarenheterna av satsningen visar att det fortsatt finns ett behov av kunskap och stärkt kompetens om barnets rättigheter och hos de offentliga aktörerna. Att höja kunskapen och stärka kompetensen är därför centralt för det fortsatta transformeringsarbetet av . Framöver kommer arbetet med att utvecklas och fördjupas inriktat på särskilt angelägna rättigheter, åtgärder för att förverkliga barns rätt att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem och handfast kunskap om tolkning och tillämpning av som lag.
frs · H812627 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:557 av (KD) Tidsbegränsade vapenlicenser och på fråga 2020/21:627 av (M) Tidsbegränsade licenser har frågat mig på vilket sätt jag kommer att agera för att skyttar inte ska fråntas sina licenser. har frågat mig vad jag gjort, eller avser att göra, för att inte landets lagliga vapenägare ska behöva vara oroliga för att deras tidsbegränsade licenser inte ska förnyas på grund av utebliven träning och tävling under coronapandemin. Enligt vapenlagen är tillstånd att inneha helautomatiska vapen eller enhandsvapen för flerskott tidsbegränsade att gälla i högst , om inte särskilda skäl talar emot en sådan begränsning. Som både och nämner har tillkännagett för regeringen att man bör överväga att slopa kravet på förnyande av tillstånd . Detta har därför övervägts i den överlämnade propositionen Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv (prop. 2020/21:42). I propositionen konstateras bl.a. att kravet på tidsbegränsning bygger på en bedömning att helautomatiska vapen och enhandsvapen för flerskott är särskilt stöldbegärliga och särskilt farliga samt att syftet med bestämmelsen om tidsbegränsade tillstånd är att säkerställa en kontinuerlig uppföljning av att förutsättningarna för tillstånd är uppfyllda. Regeringen menar att det är av största vikt att motverka att sådana vapen används i kriminella syften och anser därför att det inte finns anledning att göra någon annan bedömning avseende tidsbegränsning av tillstånd än då bestämmelsen infördes. För att få ett förnyat tillstånd att inneha ett målskjutningsvapen krävs bl.a. att sökanden kan uppvisa viss skjutskicklighet och ett aktivt medlemskap i en skytteförening eller motsvarande organisation. har bemyndigats av regeringen att meddela föreskrifter om de krav på skjutskicklighet och aktivt medlemskap som gäller för tillstånd till innehav av målskjutningsvapen. Hur väljer att utforma sina föreskrifter är upp till myndigheten att besluta om så länge föreskrifterna håller sig inom det bemyndigande som myndigheten har fått. Det är också som självständigt fattar beslut i ärenden om omprövning av vapentillstånd i enlighet med gällande regelverk. Regeringen anser alltså att kravet på förnyande av tillstånd inte bör slopas. Det är naturligtvis ändå viktigt att kravet under pågående pandemi inte får orimliga konsekvenser för laglydiga vapeninnehavare. Jag kommer därför att fortsätta att följa frågan liksom andra frågor på vapenområdet med målet att laglydiga vapeninnehavare inte i onödan ska drabbas av rådande situation.
frs · H812640 · 2020-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:640 av (M) Havsbaserad vindkraft har frågat mig om jag och regeringen har undersökt möjligheterna att villkora havsbaserad vindkraft med krav på exploatörerna att bekosta nya sensorer för att på så sätt tillgodose både nya energikällor och Försvarsmaktens behov av att skydda riksintressen och i så fall, vilka slutsatser man har dragit. Frågan om kompensatoriska åtgärder är komplex och omfattar en rad olika faktorer, varav radarsensorernas placering är ett och informationssäkerhet är en annan. Havs- och vattenmyndighetens förslag till havsplaner vägleder om vilka områden som är mest lämpliga för havsbaserad vindkraft. Förslaget är nu under beredning i . Vad gäller prövningen av enskilda projekt så sker den utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet och i enlighet med gällande regelverk. Försvarsmakten har i årets regleringsbrev fått i uppdrag att komma med förslag på hur förmågan till tidig dialog och samverkan med övriga samhället kan utvecklas. I uppdraget ingår även att Försvarsmakten ska analysera jämförbara länders och grannländers erfarenheter av fungerande samexistens mellan försvarsmakt och kraftigt utbyggd vindkraft inom samma geografiska område. Uppdraget planeras att redovisas i samband med årsredovisningen .
fr · H8111000 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1000 Den nya licensmarknaden för spel av (M) till Statsrådet (S) Aktiebolaget och Galopp (ATG) bildades efter en statlig utredning. Ägandet i bolaget fördelades till Svensk Travsport (ST) och till (SG), vilket då återspeglade sporternas inbördes storlek, och detta har styrt utdelningen av ATG:s överskott. Genom en unik konstruktion fick staten majoritet i . I sporternas avtal med staten finns bland annat ekonomiska mål om att särskild hänsyn ska tas till de små travbanorna och galoppsporten. Det anses av många att det är rimligt att det synsättet fortsatt försvaras och att avtalet utan tvekan har haft avgörande betydelse för travbanorna på landsbygden och den svenska galoppsporten. Den tidigare så kallade ATG-modellen avskaffades när licensmarknaden för spel infördes, och befinner sig ST och SG i en helt ny finansiell situation. Medel kommer inte som tidigare genom förskottsbetalningar utan genom avtal och koncernbidrag i efterskott. Det har kommit till min kännedom att förbunden uttrycker en stor oro över att ATG:s bolagsordning har blivit obsolet och att det finns behov av att den anpassas till de nya förutsättningarna för hästnäringens bästa. Det anses också mycket angeläget att en ny finansieringsmodell tas fram och beslutas av staten. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att tillse att staten fortsättningsvis efterlever avtalet med och och anpassar ATG:s bolagsordning till den nya licensmarknaden för spel?