frs · H812979 · 2020-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:979 av (SD) Kompetens i rättsprocessen för dem som möter barn har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att garantera att barn möts med kompetens hos dem som arbetar inom rättsprocessen och möter barn. Frågan är ställd mot bakgrund av det överlämnade betänkandet och svensk rätt (SOU 2020:63). Jag välkomnar utredningen. Utredningens bedömning är att svensk lagstiftning och praxis till allra största delen stämmer överens med , men mer kan göras. Det är viktigt att alla aktörer som möter barn i rättsprocesser gör det på ett tryggt och kompetent sätt och att de har förmåga att se till barnets särskilda behov, frågor som regeringen arbetat aktivt med . infördes höjda kompetenskrav för målsägandebiträden som innebär att endast jurister får utses till målsägandebiträde och att den som utses ska vara särskilt lämplig för uppdraget. I kravet på särskild lämplighet ligger att den som utses att biträda ett barn bör ha erfarenheter och kunskaper om barns rättigheter och behov samt hur man kommunicerar med barn och unga på deras nivå. Krav på särskild lämplighet gäller för den som utses till särskild företrädare för barn. På den särskilda företrädaren finns därutöver krav på dennes personliga egenskaper. Från införs särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden för barn och unga i mål och ärenden enligt LVU. Barn som är aktuella för sådan vård befinner sig ofta i en mycket utsatt situation och den som företräder barnet behöver därför vara särskilt lämpad för uppdraget. Det är lika viktigt med hög kompetens även bland övriga aktörer i rättsväsendet. Hos polisen finns särskilt utbildade barnförhörsledare. Bland åklagarna finns åklagare med särskild erfarenhet och utbildning av barnärenden. Vidare har och i ett gemensamt projekt tagit fram en omfattande handledning för polis och åklagare om praktiska frågor vid planering och genomförande av förhör med barn. fick i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa vilket arbete som bedrivs för att säkerställa att personal som förhör barn i så stor utsträckning som möjligt har särskild utbildning för uppgiften och tillämpar den handledning som har tagits fram på området. ska redogöra för detta i sin årsredovisning , som lämnas . I Barnahusverksamheten, som finns på många platser runtom i landet, samverkar polis, åklagare, socialtjänst, hälso- och sjukvård samt i gemensamma lokaler. Målet för samverkan är att tillförsäkra barnen rättstrygghet, gott bemötande och stöd, samt vid behov kris- och behandlingsinsatser. För att säkerställa ett barnrättsperspektiv i domstolarna erbjuder fortlöpande utbildningar i olika barnrättsfrågor. Utbildningarna ges på olika nivåer för att täcka utbildningsbehovet bland nyutnämnda och mer erfarna domare samt andra jurister på domstolarna. pågår ett kunskapslyft för barnets rättigheter i myndigheter, kommuner och regioner i syfte att höja kunskapen och stärka kompetensen om . Målet är att utveckla den praktiska tillämpningen av hos de offentliga aktörerna. Exempel på myndigheter som ingått i är Kriminalvården, och . Betänkandet och svensk rätt kommer att vara ett viktigt underlag för regeringen i vår ambition att säkerställa att lever upp till .