ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812408 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:408 av (M) Utbyggnaden av 5G-nätet och rikets säkerhet har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera att olämpliga aktörer som kan hota säkerhet inte får vara med och bygga det nya 5G-nätet. Utbyggnaden av 5G är en högprioriterad fråga för och avgörande för att ska behålla sin plats som en ledande nation inom it och digitalisering. Det är därför också angeläget att de frekvenser som är nödvändiga för 5G-utbyggnaden tilldelas . måste vi ha en hög nivå av säkerhet för att inte bli sårbara när allt mer av samhället digitaliseras. Därför har regeringen tagit initiativ till den lagstiftning som trädde i kraft och som ger () möjlighet att, efter samråd med Försvarsmakten och Säkerhetspolisen, neka radiotillstånd eller förena tillstånd med nödvändiga villkor för att skydda säkerhet. Lagstiftningen tar inte sikte på något land eller någon kommersiell aktör. PTS har i sitt beslut inför auktionen av 5G-frekvenser tillämpat de nya reglerna om skydd för säkerhet vid radioanvändning. ankommer det på domstolarna att ta ställning till Huaweis överklagande. Regeringen får inte bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller som rör tillämpningen av lag. Regeringen får inte heller bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall.
frs · H812409 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:409 av (SD) Utbyggnaden av 5G har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att säkra utbyggnaden av 5G i . Utbyggnaden av 5G är en högprioriterad fråga för och avgörande för att ska behålla sin plats som en ledande nation inom it och digitalisering. Det är därför också angeläget att de frekvenser som är nödvändiga för 5G-utbyggnaden tilldelas . måste vi ha en hög nivå av säkerhet för att inte bli sårbara när allt mer av samhället digitaliseras. Därför har regeringen tagit initiativ till den lagstiftning som trädde i kraft och som ger möjlighet att, efter samråd med Försvarsmakten och Säkerhetspolisen, neka radiotillstånd eller förena tillstånd med nödvändiga villkor för att skydda säkerhet. Lagstiftningen tar inte sikte på något land eller någon kommersiell aktör. Det är nu upp till myndigheter och domstolar att tillämpa de regler som har beslutat. Regeringen får inte bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller som rör tillämpningen av lag. Regeringen får inte heller bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall.
frs · H812410 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:410 av (M) Kommunikation mellan närstående i en rättegång har frågat justitie- och migrationsministern om han avser att ändra lagen så att även kommunikation mellan närstående ska kunna användas i rättegångar, utan de åtalades medgivande. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är viktigt att de brottsbekämpande myndigheterna har tillgång till effektiva och ändamålsenliga verktyg för att utreda och lagföra brott. Det gäller inte minst i fråga om möjligheten att hämta in uppgifter från misstänkta personers kommunikation. Regeringen har därför tagit initiativ till nya regler om datalagring och ett förfarande som gör det enklare att besluta om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation. Regeringen har även sett till att ett nytt hemligt tvångsmedel – hemlig dataavläsning – kunnat införas. tillsatte regeringen dessutom en utredning i syfte att ge de brottsbekämpande myndigheterna utökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel. Regeringen har vidare uppmärksammat att förbudet mot beslag av skriftliga meddelanden mellan närstående, som gäller i fråga om vissa mindre allvarliga brott, i vissa fall kan försvåra utredningar, bland annat om insiderbrott. Regeringen tillsatte därför en utredning, som har föreslagit att förbudet ska avskaffas (SOU 2017:100). Utredningens förslag bereds inom Jag avser att återkomma i den här frågan.
frs · H812411 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:411 av (M) Översyn av straffpåföljderna för 15‒17-åringar i skärpande riktning har frågat mig om jag avser att göra en översyn av straffpåföljderna för 15‒17-åringar. När det gäller unga lagöverträdare är det angeläget att vi har trovärdiga påföljdsalternativ som möjliggör en tillräckligt ingripande reaktion vid allvarlig brottslighet och vid återfall. finns brister i påföljdssystemet för unga i det avseendet. Det är mot den bakgrunden som regeringen inför den nya påföljden ungdomsövervakning, som träder i kraft . Påföljden kommer i första hand att komma i fråga för den som vid lagföringstillfället är . Införandet av påföljden är en del av regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten. Den som döms till ungdomsövervakning ska som utgångspunkt få s.k. helghemarrest, dvs. ett förbud att lämna bostaden under helgkvällar och helgnätter. Förbudet ska övervakas med fotboja. Det är Kriminalvården som kommer att ansvara för verkställigheten. Ungdomsövervakning kommer att kunna väljas som påföljd vid bland annat allvarligare våldsbrott och rån, men också vid till exempel grova vapenbrott och narkotikabrott. Det straffrättsliga regelverket måste vara effektivt och återspegla allvaret i brottsligheten. I fråga om rån kan det, som är inne på, konstateras att antalet anmälda personrån mot barn har ökat kraftigt . bild är vidare att rånen vanligtvis begås med hot om våld eller repressalier och att det finns exempel på fall med förnedringsinslag. Enligt regeringen kan det bl.a. mot den bakgrunden ifrågasättas om den nuvarande straffskalan för rån, särskilt minimistraffet för brottet, återspeglar brottets allvar. En utredare har mot den bakgrunden i uppdrag att bl.a. överväga och vid behov lämna förslag om ett höjt minimistraff för rån. Uppdraget ska redovisas .
frs · H812412 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:412 av (M) En ny huvudregel i sekretesslagstiftningen har frågat mig om jag avser att införa en ny huvudregel i offentlighets- och sekretesslagen som innebär att myndigheter ska dela alla relevanta uppgifter i sin verksamhet med polisen och andra brottsbekämpande myndigheter. ställer frågan i ljuset av utvecklingen av ungdomsbrottsligheten. Precis som ser jag mycket allvarligt på utvecklingen när det gäller ungdomsbrottsligheten. För att vi ska komma till rätta med den är det viktigt att vi har ett effektivt brottsförebyggande arbete. Ett sådant arbete förutsätter att olika aktörer samarbetar och då har möjlighet att dela information med varandra. Regeringen har därför gett i uppdrag att – utifrån ett sekretessperspektiv – undersöka förutsättningarna att dela information mellan olika aktörer i arbetet med att förebygga brott och att vid behov lämna förslag till åtgärder. Uppdraget ska redovisas . Om ett behov av författningsändringar skulle aktualiseras i fråga om sekretesslagstiftningen kommer jag givetvis att noga överväga vilka åtgärder som bör vidtas.
frs · H812413 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:413 av (M) Slopande av mängdrabatten har frågat mig om jag avser att återkomma med förslag om att ändra dagens form av mängdrabatt i skärpande riktning. Kampen mot brottsligheten är ett långsiktigt arbete som är högt prioriterat av regeringen. Vi har genomfört ett stort antal straffskärpningar, bland annat för vapenbrott och allvarliga våldsbrott, och gör nu den största satsningen någonsin på svensk polis. Regeringens målsättning är att öka antalet polisanställda med 10 000 och vi var halvvägs mot det målet. Det är en glädjande utveckling som kommer att göra stor skillnad för ett starkare samhälle och ett tryggare . Regeringen presenterade också det största paketet mot gängkriminaliteten någonsin i . Paketet omfattar ett flertal nya verktyg för de brottsbekämpande myndigheterna, hårdare straff samt ett bättre brottsförebyggande arbete. Budskapet är glasklart – brott ska aldrig löna sig. Den som begår flera brott ska få ett straff som står i proportion till brottslighetens allvar. Påföljdssystemet måste på ett trovärdigt sätt kunna hantera fall där någon vid samma tillfälle döms för flera brott. I tillämpas vid flerfaldig brottslighet principen om gemensamt straff. Det innebär att domstolen gör en gemensam straffmätning för alla de brott som den tilltalade döms för och därefter bestämmer en gemensam påföljd för brotten. Straffet bestäms efter den samlade brottslighetens straffvärde. Regeringen har under förra mandatperioden reformerat regleringen om påföljdsbestämning efter tidigare dom, bland annat för att göra den mer konsekvent. Ändringarna innebär bland annat att gemensam straffmätning endast ska tillämpas vid brott begångna före en tidigare dom, vilket betyder att fler gärningar kommer att behandlas som återfall i brott. Ett effektivt sätt att minska risken för flerfaldig brottslighet är att ingripa snabbare. Regeringen har därför beslutat om försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål. Försöksverksamheten har lett till ökad lagföring, kortare handläggningstider och ökad kvalitet i utredningarna. Regeringen har därför beslutat att den ska fortsätta till 2022 och att den från ska byggas ut till delar av samtliga polisregioner i landet. Regeringen har också gett en särskild utredare i uppdrag att utreda ett permanent snabbförfarande i brottmål och andra åtgärder för en snabbare lagföring av brott. Snabb lagföring och en skärpt återfallsreglering är åtgärder som tillsammans motverkar och markerar samhällets avståndstagande från upprepad brottslighet.
frs · H812415 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:415 av (M) Skärpt granskning av statliga bidrag Med hänvisning till ett beslut om att bevilja bidrag till som har fattats av Delegationen mot segregation (Delmos) har frågat mig om jag anser att det är ett bra system att staten låter organisationer granska sig själva och sina samarbetspartner, eller om jag avser att genomföra en ändring. För att minska och motverka segregation krävs ett långsiktigt arbete av en bredd av aktörer. Det krävs både insatser som är av sektorsövergripande karaktär och insatser inom enskilda områden. Statsbidrag till kommuner, regioner och civilsamhällesorganisationer är ett viktigt verktyg för att utveckla och förstärka detta arbete. För mig är det en självklarhet att offentliga bidragsmedel endast ska gå till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar, så som de formuleras i grundlagen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. hänvisar i sin fråga till ett beslut om att bevilja bidrag till som har fattats av Delegationen mot segregation. Som statsråd kan jag inte uttala mig om enskilda fall och hantering av enskilda bidragsärenden är således en fråga för myndigheten. Jag kan dock konstatera att det i förordningen (2018:119) om statsbidrag till ideella föreningar och stiftelser för att minska och motverka segregation anges att bidragsmottagarna i sin verksamhet ska respektera demokratins idéer, inklusive jämställdhet och förbud mot diskriminering. Vidare framgår att också sådana organisationer som bidragsmottagaren samarbetar med ska uppfylla dessa krav. Enligt förordningen är bidragsmottagaren återbetalningsskyldig bland annat om bidrag har lämnats felaktigt eller om bidraget inte har använts för det ändamål som det har beviljats för. Jag utgår ifrån att myndigheten i de fall detta blir aktuellt också fattar beslut om återkrav. För att säkerställa att offentliga medel går till verksamheter och organisationer som utgår ifrån demokratiska värderingar, som jämställdhet och antidiskriminering, tillsatte regeringen en utredning för att se över demokrativillkoren och hur de tillämpas. Betänkandet som överlämnades till regeringen innehåller förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Under beredningen av betänkandet har ett behov av att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället konstaterats. Därför har regeringen givit en särskild utredare i uppdrag att bland annat analysera på vilket sätt känsliga personuppgifter kan hanteras i prövningen av demokrativillkor. Genom ett tilläggsdirektiv har den särskilda utredaren även fått uppdraget att analysera och ta ställning till om en stödfunktion bör inrättas som på ett rättssäkert sätt ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning och av annan offentligt finansierad verksamhet. Uppdraget ska redovisas . Ett delbetänkande som avser delarna i de ursprungliga direktiven ska dock lämnas . Regeringen avser därefter återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor.
frs · H812416 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:416 av (M) EU-förbud mot jakt frågat landsbygdsministern om statsrådet kan garantera att regeringen kommer att verka för att det inte blir ett förbud mot att bedriva fiske och jakt på av all mark och alla hav i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till frågan är att det i för biologisk mångfald anges bl.a. att av EU:s landyta ska rättsligt skyddas och att strikt skydda minst en tredjedel av dessa områden. Målet avser EU som helhet. Regeringen har sedan presenterade strategin arbetat aktivt med frågan om utformning av målen om skydd vilket har redovisats i miljö- och jordbruksutskottet samt i . EU:s miljöministrar beslutade att anta rådslutsatser och ställa sig bakom målen om skydd i strategin. Av rådsslutsatserna framgår bl.a. att genomförandet av målen kräver ett samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna för utveckling av en gemensam förståelse för definitionen av strikt skydd. Rådsslutsatserna betonar att ett striktare skydd kan tillåta mänskliga aktiviteter som är i överensstämmelse med bevarandemålen för skyddet. röstade i för att anta rådsslutsatserna. Den svenska ståndpunkten, som förankrades i var att ser rådsslutsatserna om biologisk mångfald som ett viktigt steg i EU:s arbete för att bromsa förlusten av biologisk mångfald och ta vara på naturens tjänster. Ståndpunkten var också att bl.a. anser att definitioner och kriterier för skyddade områden ska tas fram i en process med deltagande från medlemsstaterna och att existerande nationella kategorier för skydd av natur ska respekteras. Det är en lång svensk tradition att det i våra skyddade områden är möjligt att bedriva olika sorters aktiviteter som vandring, tältning, jakt och fiske som inte motverkar syftet med skyddsändamålet. I många av våra skyddade områden så bedrivs också en skötsel och förvaltning för att bevara områdenas värden för natur och friluftsliv. Jag kan försäkra att regeringen kommer arbeta aktivt för att bevara ovanstående traditioner och bevaka intressen i den kommande processen med att genomföra för biologisk mångfald.
frs · H812419 · 2020-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:419 av (SD) Undersökning om radikalisering bland muslimer i har frågat inrikesministern om statsrådet avser att ta initiativ till att utföra en grundlig undersökning om radikaliseringen av muslimer i för att kartlägga omfattningen av den. Frågan har överlämnats till mig. lever tusentals individer med muslimsk bakgrund i . Det finns en stor variation av muslimska traditioner, inriktningar och organisationer representerade här. har grundlagsskyddade opinionsfriheter som bland annat innefattar yttrandefrihet och religionsfrihet. Ingen får av det allmänna tvingas att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Jag vill understryka att den våldsbejakande islamistiska extremismen utgör en minoritet i detta sammanhang. När extremistiska tankar övergår i brottsliga handlingar är det och Säkerhetspolisens uppdrag att förebygga, förhindra och utreda dessa brott, oavsett vilken ideologi som ligger bakom. Regeringen ser mycket allvarligt på de terroristattentat som har drabbat och . Jag har fullt förtroende för att våra myndigheter gör allt de kan för att liknande attentat inte ska inträffa i . Regeringen har inrättat ett nationellt centrum mot våldsbejakande extremism, CVE, inom . Centret ska stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Regeringen avser dock att vidta ytterligare åtgärder för att förebygga en allvarlig utveckling av extremism och radikalisering. Inga offentliga medel ska kunna gå till antidemokratisk verksamhet, och ändå förekommer detta. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att analysera och ta ställning till inrättande av en stödfunktion med kompetens om aktörer, våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer som kan bistå myndigheter i att göra fördjupade granskningar av en bidragssökande organisation eller annan offentligt finansierad verksamhet. Vidare måste den svenska skolan vara en plats där våra demokratiska värderingar värnas och extremistiska ideologier bekämpas. har remitterat förslag om att öka Skolinspektionens möjligheter att stänga skolor med allvarliga missförhållanden. Vidare har en särskild utredare haft uppdraget att lämna förslag om en utvidgad ägar- och ledningsprövning med demokrativillkor och detta förslag remitteras . Säkerhetspolisens och Skolinspektionens insatser har lett till att skolor med tydlig koppling till tongivande aktörer inom den våldsbejakande islamistiska miljön har stängts ned, vilket har bidragit till att förebygga att barn och ungdomar radikaliseras i skolor med salafistisk inriktning. Försvarshögskolans och terrorismstudier (CATS) har också tillsammans med och beviljats medel från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap för ett tvåårigt forskningsprojekt om påverkan från salafistiska och salafist-jihadistiska miljöer i .
frs · H812420 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:420 av (SD) EU-förslag om striktare krav på anpassning har frågat inrikesministern, med hänvisning till en artikel i om ett planerat gemensamt uttalande från EU:s inrikesministrar, om statsrådet stöder förslaget från , och om striktare krav på anpassning, och om inte, varför. Frågan har överlämnats till mig. Inrikesministern har ställt sig bakom ett gemensamt uttalande från EU:s inrikesministrar, med anledning av de inträffade terroristattackerna i . Uttalandet, som innan antagandet var föremål för revideringar, ligger väl i linje med målet för den svenska integrationspolitiken – lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. I budgetpropositionen klargör regeringen att målet för integrationspolitiken uppnås främst genom generella åtgärder för hela samhället, som kompletteras med riktade åtgärder (prop. 2020/21:01, UO13). Det ska vara behovet i sig, och inte det faktum att en person har invandrat till , som motiverar åtgärder.
frs · H812421 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:421 av (M) Brist på riktade satsningar till resebranschen har frågat mig om jag delar uppfattning att det är viktigt att få fart på turismen efter pandemin och i så fall, om jag avser att agera för att resebranschen ska få riktade ekonomiska satsningar med anledning av . Spridningen av det nya coronaviruset innebär en fara för liv och hälsa och omfattande konsekvenser för stora delar av samhället. Många företag och företagare är hårt drabbade. För flera branscher, bland annat resebranschen, är situationen fortsatt mycket svår och osäker. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder i syfte att mildra konsekvenserna för jobb och företag, bland annat omställningsstöd, stöd vid korttidsarbete samt tillfälligt sänkta arbetsgivar- och egenavgifter. informerade regeringen om kommande förslag avseende förlängda stödåtgärder. Regeringen ser vidare över möjligheten att stödja arrangörer av paketresor för att de ska kunna återbetala resenärer som väntar på pengar för resor som ställts in eller avbokats med anledning av pandemin. Besöksnäringen lider stor skada av den pågående pandemin. I budgetpropositionen föreslår regeringen därför en satsning på under nästkommande år för att möjliggöra omställning och utveckling mot en hållbar besöksnäring. tas en strategi för en hållbar turism och växande besöksnäring fram.
frs · H812422 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:422 av (V) användning av administrativa frihetsberövanden har frågat mig hur jag och agerar mot administrativa frihetsberövanden. Regeringen ser mycket allvarligt på användande av frihetsberövande utan rättegång, i , liksom i och i andra länder. När granskades i FN:s universella granskningsmekanism () i för mänskliga rättigheter fokuserade en av de tre rekommendationer som gav på administrativt förvar. uppmanade härvidlag att säkerställa att folkrätten, inklusive mänskliga rättigheter, respekteras. Även EU – och därmed – är tydlig i frågan. uttalade sig EU:s talesperson tydligt om EU:s oro över omfattande användande av administrativt förvar, och uppmanade att respektera internationell humanitär rätt och garantera fångars åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Självfallet står bakom denna position.
frs · H812423 · 2020-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:423 av (V) Bidrag till mindre a-kassor har frågat mig om regeringen avser att på något sätt försöka avvärja de dramatiska konsekvenserna av den forcerade hanteringen av frågan om bidrag till mindre a-kassor i budgetprocessen. En väl fungerade arbetslöshetsförsäkring är viktig för att ge ekonomisk trygghet till den som förlorar sitt arbete och för att stimulera omställning på arbetsmarknaden. För att motverka konsekvenserna av covid-19-utbrottet beslutade regeringen i en extra ändringsbudget en rad tillfälliga åtgärder som syftade till att fler skulle få rätt till arbetslöshetsersättning och att ersättningsnivåerna tillfälligt höjdes . I budgetpropositionen föreslår regeringen att flera av de förändringar som gjordes i arbetslöshetsförsäkringen förlängs . Regeringen har beslutat om i tillfälligt bidrag till arbetslöshetskassorna för att undvika långa handläggningstider och därmed tid utan ersättning för dem som blivit arbetslösa. Fördelningen har gjorts för att få så stor positiv påverkan på deras samlade handläggningstider som möjligt. I budgetpropositionen aviserade regeringen att man avser upphöra med bidraget till mindre arbetslöshetskassor med höga administrativa kostnader per medlem. Regeringen följer utvecklingen noga.