ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7121339 · 2020-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1339 av (M) Gränsen mellan och har frågat mig hur jag arbetar för att förmå att när landet öppnar sina gränser mot omvärlden så även sker i förhållande till och därmed , som drabbats hårt genom att pendling och utbyte begränsats. Det är en central fråga för mig både som utrikeshandelsminister och nordisk samarbetsminister. har en nära och god relation till , inte minst genom samarbetet i . Det är avgörande att denna utveckling inte stannar av som en följd av de åtgärder som vidtas för att förhindra spridningen av covid-19. Det är därför positivt att godstrafiken kan fortsätta utan större problem och att arbetspendling över gränsen tillåts. Regeringen har tagit flera bilaterala kontakter med för att belysa de konsekvenser som ytterligare eller förlängda inreserestriktioner skulle innebära. Att icke-diskriminering och proportionalitet tillämpas i beslut om inreserestriktioner är viktigt. Jag har därför haft kontinuerlig kontakt med samarbetsminister i frågan. Jag har särskilt framhållit de regionala skillnaderna i smittspridning, vikten av kontinuerlig dialog samt det långsiktiga förtroendet för en fungerande . Utöver de bilaterala kontakterna har gränshinderfrågor varit i fokus i möten mellan de nordiska samarbetsministrarna. Jag har också varit i kontakt med gränsregionerna och får löpande information från de gränsregionala informationstjänsterna om gränshinder som uppstår till följd av krisen. Arbetsmarknadsminister och jag har också haft ett gemensamt möte med fackliga samorganisation (NFS). har även lyft frågan vid de senaste utrikesministermötena i nordisk krets och i nordisk-baltisk krets. Det nordiska samarbetet har intensifierats i krisen. Jag ser ett mervärde i att vårt samarbete stärks ännu mer. Våra regeringar behöver t.ex. ha en dialog och koordinera med varandra i så god tid som möjligt innan restriktioner eller nya regler införs som påverkar rörligheten över våra gränser, så att vi i förväg kan hitta konkreta lösningar på problem som kan uppstå. Därför har jag föreslagit för mina samarbetsministerkolleger att vi ska ta fram en modell för hur vi i kan samverka mer effektivt i gränshinderfrågor. Vi följer utvecklingen noga och arbetar för att hitta konstruktiva lösningar i dialog med den danska regeringen. Att minimera konsekvenserna av införda inreserestriktioner är en prioriterad fråga, inte bara för mig som utrikeshandelsminister och minister med ansvar för nordiska frågor, utan för hela regeringen.
frs · H7121340 · 2020-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1340 av (M) Avrådan från utrikesresor har frågat mig om jag har för avsikt att ge besked om vad som gäller i förhållande till utrikesresor för svenska medborgare efter . beslutade UD om att förlänga avrådan från icke nödvändiga resor till alla länder till och med . Beslutet togs på grund av den fortsatta osäkerhet som råder för internationellt resande. Vi fortsätter att följa situationen i hela världen, inklusive inom . har beredskap att närsomhelst förlänga, förändra eller häva hela, eller delar av, den globala reseavrådan om grunderna för beslutet ändras. Jag har stor förståelse för att våra avrådansbeslut påverkar såväl enskilda personer som resebranschen, men som både statsministern och jag själv konstaterade på vår gemensamma pressträff befinner vi oss fortfarande i en exceptionell situation med stor osäkerhet. Det går inte att på förhand förutspå när det kommer att vara möjligt att resa tryggt och fritt. Det stämmer att det pågår en diskussion om hur en samordnad öppning av gränserna kan ske. I paket om turism, som presenterades , hänvisas till att resande inom ska bli möjligt så snart situationen tillåter det. gällande avrådansbeslut baseras dock, som alltid, på helhetsbilden av säkerhetsläget och situationen i ett land, inte främst den epidemiologiska situationen. Även om det sker vissa lättnader, är stängda gränser eller omfattande begränsningar av in- och utresemöjligheter, karantänsbestämmelser och utegångsförbud fortsatt en verklighet i en stor del av världens länder. Störningarna i internationell passagerartrafik är betydande. Nya restriktioner och riktlinjer införs fortsatt med kort varsel.
frs · H7121341 · 2020-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1341 av (C) Samråd vid nya kraftledningar har frågat mig om jag kommer att verka för att samråd alltid ska ske oavsett om det är en ny ledning som ska byggas eller en befintlig ledning som ska förnyas på mark där det redan finns en ledning. Reglerna för hur nätkoncessioner, tillstånd till elledningar, prövas finns i ellagen. Ellagen hänvisar när det gäller bland annat samråd till . Det är samma bestämmelser som gäller för prövning av nya ledningar som för prövning av befintliga ledningar som behöver nytt tillstånd. Ett samråd ska alltid hållas inför att en ansökan om nätkoncession tas fram, men i vilken form samrådet ska hållas och hur omfattande det behöver vara varierar från fall till fall. Ett felaktigt utfört samråd kan leda till att ansökan avvisas. Jag delar alltså inte bild av att samråd inte behöver hållas i vissa fall.
frs · H7121342 · 2020-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1342 av (M) WHO:s hantering av covid-19 har frågat mig hur jag avser agera från svensk och europeisk sida för att ge möjlighet att i full skala involvera i WHO:s arbete att begränsa de globala effekterna av covid-19. Jag har i tidigare svar till uttryckt att både och EU har ett intresse av att deltar i internationella organisationer. deltagande i olika expertorgan bidrar på ett positivt och meningsfullt sätt till internationell samverkan. Det internationella arbetet mot coronaviruset är ett exempel på ett område där det är skäligt och önskvärt att deltar. EU och vill därför finna praktiska lösningar för hur ska kunna inlemmas i WHO:s arbete.
frs · H7121343 · 2020-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1343 av (M) Nordiska samarbeten med anledning av covid-19 har frågat statsministern om han har för avsikt att tillsammans med övriga regeringschefer i arbeta i enlighet med den inriktning som parlamentarikerna över parti och nationsgränser formulerat genom ett brev från presidium avsänt till statsministrarna. Frågan har överlämnats till mig. strategi för samhällssäkerhet lyfter viktiga frågor för de nordiska regeringarna att gemensamt ta ställning till, inte minst med anledning av den pågående krisen. I egenskap av ordförande i förbereder ett samlat svar på den rekommendation som har ställt till de nordiska regeringarna om strategin för samhällssäkerhet. Den deltar aktivt i detta arbete och ser fram emot att på detta sätt få återkomma till . Det nordiska samarbetet har på många sätt intensifierats i krisen. och har t.ex. kommit överens om att fått köpa narkosmedlet propofol, som det råder tillfällig brist på inom den svenska sjukvården, med avsikten att senare kunna sälja narkosmedel till för att återställa den norska beredskapen. Ett arbete pågår också för att närmare undersöka förutsättningarna för tillverkning av medicinsk skyddsutrustning med svenska licenser i . De nordiska näringsministrarna har inrättat en högnivågrupp som ska definiera områden där de nordiska länderna kan arbeta tillsammans för att starta om sina respektive ekonomier efter att pandemin mattats av. Inom olika delar av det nordiska samarbetet finns också ett pågående informationsutbyte om vilka effekter restriktionerna medfört och fortsatt medför, med sikte på att kunna minimera de negativa konsekvenserna, utvärdera effekterna av pandemin och dra lärdomar . Som nordisk samarbetsminister vill jag också särskilt lyfta fram några aspekter av det nordiska samarbetet kring gränshinderfrågor i covid-19-krisen. De nordiska ländernas olika strategier för att minska smittspridningen har skapat problem för gränspendlare med oklarheter bl.a. vad gäller om anställningslandets eller bosättningslandets regler skall gälla. Flera av de problem som uppstått har snabbt kunnat lösas, till exempel när det gäller den gränsöverskridande renskötseln och frågor kopplade till socialförsäkringstillhörighet. Nordiska myndigheter och departement arbetar med att lösa resterande gränshinder. som uppkommit till följd av krisen. I vissa avseenden kan också det nordiska samarbetet stärkas ytterligare. Jag har sett tydligt behov av dialog mellan våra regeringar innan restriktioner införs som påverkar rörligheten över våra gränser, för att diskutera konkreta lösningar på problem som kan uppstå. Därför har jag föreslagit för mina samarbetsministerkolleger att vi ska inleda en dialog om hur vi kan tydliggöra vårt ansvar och hur vi i kan samverka mer effektivt i gränshinderfrågor.
frs · H7121344 · 2020-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1344 av (SD) Testning av covid-19 hos gruppen asylsökande har frågat mig om jag avser att verka för att personer som söker asyl i , mitt under en pågående pandemi, testas för covid-19. Det är viktigt att de mänskliga rättigheterna, däribland rätten att söka asyl, skyddas, respekteras och tillgodoses även när samhället ställts inför utmanande omständigheter som med virussjukdomen covid-19. ansökte 774 personer om asyl i , vilket är en minskning med i jämförelse med . har tagit fram en nationell strategi för utökad provtagning i befolkningen och i denna ingår en prioritetsordning i fyra steg. De personer som söker om asyl kommer att, liksom övriga i samhället, testas utifrån den fastställda prioriteringsordningen. I finns en stor samhällsspridning av viruset som orsakar sjukdomen covid-19. Det medför att den ögonblicksbild som ett PCR (Polymerase chain reaction) test för covid-19 av en person som söker asyl har begränsad nytta. Det är däremot viktigt att de personer som söker asyl informeras om nuvarande rekommendationer som social distansering, att stanna hemma om man är sjuk och att tvätta händer ofta.
frs · H7121345 · 2020-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1345 av (KD) Grödebaserad bioolja har frågat mig om regeringen har vidtagit samtliga åtgärder och uttömt alla möjligheter för att få ett förlängt godkännande från om en fortsatt skattebefrielse för biooljor. statsstödsgodkännande för skattebefrielse för vissa vegetabiliska oljor och fetter samt Fame m.m. för uppvärmning löper ut . Statsstödsgodkännandet har sin rättsliga grund i Europeiska kommissionens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi. Möjligheten att ge stöd till livsmedelsbaserade biobränslen upphör enligt dessa riktlinjer . Regeringen har försökt få kommissionen att förändra sin syn på biobränslen som framställts av livsmedels- och fodergrödor och tillåta statligt stöd till dessa biobränslen. Det arbetet pågår fortfarande och regeringens ambition är att i det kommande arbetet med nya riktlinjer, och exempelvis ett reviderat energiskattedirektiv, uppnå bättre förutsättningar för biobränslen. I fråga om skattepliktiga vegetabiliska oljor och fetter samt Fame m.m. för uppvärmning görs bedömningen att det, efter diskussioner med kommissionen, inte finns förutsättningar för att få ett förnyat statsstödsgodkännande vad gäller livsmedelsbaserade biobränslen. Detta beror på att skattepliktiga biobränslen för uppvärmning, bortsett från biogas och biogasol, till övervägande del är framställda av livsmedels- och fodergrödor. Därutöver finns det indikationer på att de aktuella skattepliktiga biobränslena är överkompenserade, dvs. erhåller mer stöd än vad som är nödvändigt för att ge bränslena tillgång till marknaden. Detta är inte tillåtet enligt . Det bör i detta sammanhang poängteras att användningen av de biobränslen som berörs av förslaget är låg. I står tallbeckolja och s.k. mixade vegetabiliska oljor för den största andelen av användningen av biooljor som inte är skattepliktiga. Dessa berörs således inte av förslaget och kan i många fall ersätta de biooljor som enligt förslaget kommer att beskattas .
frs · H7121346 · 2020-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1346 av (SD) Ansvaret som statsråd har frågat mig vad jag menade med ett uttalande i SVT:s Agenda om att vi som samhälle bör känna ett gemensamt ansvar för hanteringen av denna pandemi samt vad min roll som minister är i detta. Utgångspunkten för strategin för att bekämpa spridningen av covid-19 är att vi gemensamt, alla i samhället, behöver ta ansvar för att minska smittspridningen genom att följa expertmyndigheternas rekommendationer. Genom att följa råd om att stanna hemma om man är sjuk, undvika onödiga resor och tvätta händerna ofta bidrar vi alla till att skydda varandra från att bli sjuka. Därtill behöver vi alla följa de restriktioner som införts i samband med utbrottet av covid-19, t.ex. det nationella besöksförbudet på äldreboende och förbudet mot allmänna sammankomster och offentliga sammankomster överstigande 50 personer. Var och en kan ta ansvar för sig eget agerande och det är en del av samhällets gemensamma ansvar i arbetet mot covid-19. Samma principer gäller i alla länder – medborgarnas samverkan är en förutsättning för arbetet mot pandemin. Min roll som socialminister är att, tillsammans med övriga i regeringen, ta beslut som bidrar till minskad smittspridning och till att mildra virusutbrottets konsekvenser samt att avsätta resurser till pågående arbete hos till exempel myndigheter, regioner och kommuner.
frs · H7121347 · 2020-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1347 av i (SD) Stöd till illegala invandrare via civilsamhället under coronakrisen i har frågat mig om jag ser en risk med att satsningen på civilsamhällesorganisationer riskerar att försvåra och underminera för myndigheter som ska verka för att illegala invandrare ska lämna . Organisationer inom civilsamhället har centrala roller när det gäller att nå och stödja människor i särskilt utsatta situationer. Detta blir tydligt inte minst under den rådande pandemin. I en kris kan ett stöd till civilsamhällets organisationer för utökad social och humanitär verksamhet göra stor nytta. Regeringen, och Liberalerna har därför kommit överens om att i en extra ändringsbudget föreslå en satsning på till civilsamhället för att stärka organisationer som arbetar för samhällets mest utsatta. 50 miljoner föreslås gå till att hjälpa människor i särskild social utsatthet medan resterande 50 miljoner föreslås gå till att motverka äldres ensamhet och isolering. En proposition med den extra ändringsbudgeten avses överlämnas till . Regeringen kommer att ta ställning till hur medlen ska fördelas efter behandling av den extra ändringsbudgeten och kommer sedan att återkomma med mer information om den närmare utformningen av stödet.
frs · H7121348 · 2020-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1348 av (KD) Nödrop från företagare inne på folktomma flygplatser har frågat mig om jag planerar att ge direktiv till Swedavia som syftar till att underlätta de hyrande företagens ekonomiska situation. Till följd av Corona-utbrottet befinner vi oss i en allvarlig kris och det är just nu ett svårt läge för hela näringslivet. Jag kan konstatera att även Swedavia är hårt drabbat av krisen, men att bolaget redan tidigt i krisen införde hyreslättnader för ett femtiotal flygplatsaktörer inom restaurang och butik på sina flygplatser. Swedavia har meddelat att de fullt ut kommer utnyttja regeringens stödpaket för hyreslättnader, men också gå längre genom att ge hyreslättnader för ett femtiotal aktörer som inte omfattas av stödpaketet. Jag har fått vetskap om att omsättningshyran inte i detta läge baseras på historiska försäljningssiffror utan på faktisk omsättning. Med det sagt är bolagens förhållande till sina hyresgäster en operativ fråga och således ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. Jag har förtroende för att styrelsen och ledningen i Swedavia hanterar detta på ett professionellt och ansvarsfullt sätt.
frs · H7121349 · 2020-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1349 av (M) Svenskt deltagande i EU:s stridsgrupper har frågat mig vad statusen är för det svenska deltagandet i den av ledda EU-stridsgruppen och hur jag avser informera om den svenska insatsen. Regeringen gav Försvarsmakten i uppgift att planera och vidta förberedelser inför ett svenskt deltagande i den tyskledda EU-stridsgruppen som står i beredskap . Det svenska bidraget, bestående av en CBRN-enhet, har vidtagit förberedelser med länder ingående i den tyskledda stridsgruppen. Aktuella reserestriktioner har medfört att den tyskledda EU-stridsgruppen inte har kunnat genomföra en gemensam samövning och därmed inte heller få en slutcertifiering. Det svenska bidraget har övat i och utgör en del av Försvarsmaktens resurser till stöd för det civila samhället i . Regeringen informerade i budgetpropositionen om bidraget i fråga. När senast bidrog till en stridsgrupp som stod i beredskap, med som ramnation, informerades om det i budgetpropositionen . Beslut om att använda EU:s stridsgrupper fattas av EU:s medlemsstater. Ett deltagande med ett svenskt förband förutsätter ett beslut av regeringen och om det svenska förbandet utgör en väpnad styrka i enlighet med 15 kap. 16 § regeringsformen krävs medgivande innan förbandet får sändas utomlands.
frs · H7121350 · 2020-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1350 av (KD) Tillfälliga förändringar i sjöfartsstödet och fråga 2019/20:1366 av (M) Säkrad sjöfart genom förändring av sjöfartsstödet och har ställt frågor till mig om sjöfartsstöd. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Spridningen av det nya coronaviruset påverkar hela vårt samhälle. Regeringen har presenterat en rad olika åtgärder för att värna människors liv, hälsa och jobb. De företag inom transportbranschen som har påverkats av effekterna av coronavirusets spridning kan använda sig av ett flertal av dessa. Åtgärderna avser korttidspermittering, utökade kreditgarantiramar hos , omställningsstöd baserat på ett omsättningstapp, tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter m.m. Regeringen har också presenterat regelförenklingar såsom en förlängning av giltighetstiden för sjömäns intyg och fartygs certifikat . Jag är väl medveten om situationen i sjöfartsbranschen och de negativa effekter coronavirusets spridning har orsakat färjerederierna. Sjöfarten är viktig för och jag utesluter inte möjligheten att återkomma med ytterligare åtgärder.
frs · H7121351 · 2020-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1351 av (KD) Behovet av säsongsarbetare inom trädgårdsnäringen har frågat utrikesministern vilka initiativ hon är beredd att ta i internationella sammanhang för att främja möjligheterna att säkra den behövda arbetskraften i trädgårdsnäringen. Frågan har överlämnats till mig. Det minskade resandet i världen till följd av restriktioner i enskilda medlemsländer och det inreseförbud som gäller från tredje land innebär att färre människor kan ta sig till . Detta får en negativ inverkan på näringslivet. Ett exempel är effekten för det svenska jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen när säsongsarbetare inte kan ta sig hit för att arbeta. Det svenska inreseförbudet från tredje land grundar sig på en uppmaning från till EU:s medlemsstater. Syftet är att mildra effekterna av coronavirusets utbrott och minska smittspridningen. Inreseförbudet gäller inte alla resor. Exempelvis är personer som har särskilt angelägna behov eller som ska utföra nödvändiga funktioner undantagna. Vilka människor som kan undantas från inreseförbudet beslutas i normalfallet av gränspolisen. I enlighet med ska detta ske vid ett gränsövergångsställe i samband med inresan till . har i en vägledning tydliggjort bland annat att säsongsarbetare inom jordbruket är en sådan kategori som kan anses utföra nödvändiga funktioner och som bör undantas från förbudet. Kommissionens vägledning är ett viktigt stöd för gränspolisen vid sin tillämpning av förordningen om inreseförbudet. Inreseförbudet från tredje land är en exceptionell åtgärd och regeringen kommer att titta närmare på om och hur reglerna kan behöva utvecklas, i synnerhet med avseende på de undantag som kan göras. Vad gäller tredje land har arbetstillstånd för jordbruk framför allt utfärdats för säsongsarbetare från . har ett utreseförbud men har öppnat för undantag för utresa under särskilda villkor. Regeringen och svenska ambassaden i har en nära dialog med såväl näringen som myndigheter i för att underlätta i de fall näringen önskar erhålla undantag från utreseförbud. Den övervägande majoriteten av säsongsarbetare inom de gröna näringarna kommer dock från länder som tillhör EU:s inre marknad. Dessa berörs inte alls av inreseförbudet. Där finns dock ett annat problem just nu som handlar om att andra EU-länder infört kontroller och restriktioner som i vissa fall riskerar utgöra hinder för den fria rörligheten. Det innebär att många som har rätt att komma hit för säsongsarbete i praktiken inte har möjlighet att göra det på grund av regler i sina hemländer. Med den allvarliga situation som föreligger med anledning av covid-19 så har regeringen all respekt för andra medlemsstaters rätt att vidta de åtgärder man har funnit nödvändiga för att försöka bekämpa smittspridningen. måste vi också värna den fria rörligheten. Här driver regeringen på i EU för att vi ska hitta gemensamma lösningar framåt. Regeringen har även direkt kontakt med de länder där det på grund av restriktioner är svårt för säsongsarbetare att resa igenom för att undersöka vad regeringen kan göra för att underlätta situationen.
frs · H7121352 · 2020-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1352 av (V) Utflyttad trålgräns har frågat mig om jag avser att verka för att flytta ut den svenska trålgränsen och därmed stärka det lokala fisket. Jag och regeringen delar oro för det kustnära fisket överlevnad och för rubbningen av balansen i ekosystemen i . Regeringens övergripande inställning är att arbeta för ett hållbart fiske och för mer hållbara fiskemetoder och redskap. Fiskemöjligheterna för sill i centrala fastställdes liksom föregående år på långsiktigt hållbara nivåer, grundat på () vetenskapliga råd och i enlighet med målet om maximal hållbar avkastning. Beståndssituationen för den s.k. centrala sillen bedöms enligt ICES vara god och jag verkade för att fiskemöjligheterna skulle fastställas på hållbara nivåer, vilket uppnåddes ifråga om sillen eller strömmingen vid det ministerrådsmöte som dessa kvoter förhandlades. Det är Havs- och vattenmyndigheten som har förvaltningsansvaret för de svenska fiskemöjligheterna och får meddela föreskrifter för fiskevården och fiskets bedrivande som förbjuder eller begränsar användningen av fiskefartyg, fiskemetoder eller fiskeredskap. Det är också Havs- och vattenmyndigheten som har uppdraget att fördela de svenska kvoterna, inklusive för den sill eller strömming som finns i vatten. Myndigheten har i beslutet om att förnya de överförbara fiskerättigheterna för det pelagiska fisket höjt kustkvoterna för sill och skarpsill med avsikten att skapa flexibilitet, förutsättningar för en fortsatt utveckling av kustnära småskaliga fisket samt möjligheter till nyetablering. Jag följer utvecklingen av det svenska yrkesfisket, särskilt det småskaliga och kustnära fisket. Havs- och vattenmyndigheten har i uppdrag att inom ramen för sitt arbete med ett hållbart nyttjande och en hållbar förvaltning av fiskresurserna redovisa hur myndigheten beaktat blå näringars, inklusive fiskerinäringens och vattenbrukets, förutsättningar och vilka effekter myndighetens arbete och förvaltningsbeslut har haft på fiskerinäringens utveckling. Enligt artikel 20 i och rådets förordning (1380/2013) av om den gemensamma fiskeripolitiken får en medlemsstat vidta icke-diskriminerande åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskbestånden och för att bibehålla eller förbättra bevarandestatusen för de ekosystemen inom en gräns på från dess baslinje. Detta förutsätter att det finns tillräckliga vetenskapliga underlag som visar att det finns orsakssamband för att vidta åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskbestånden. har inte god miljöstatus och därför vidtas flera olika åtgärder för att förbättra havsmiljön och regeringen har stärkt havsmiljöarbetet med mer än i syfte att främst minska övergödningen och att kunna återhämta bestånden av rovfisk. Detta är en prioriterad fråga för mig och regeringen och jag följer arbetet med att förbättra miljösituationen och fiskbestånden i .