ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812527 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:527 av (M) har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att stärka efterlevandeskyddet för personal inom Försvarsmakten. Efterlevandeskydd är en integrerad del av svensk arbetsmarknad. Det regleras i författning, kollektivavtal och försäkringar med ett tydligt arbetsgivaransvar. Försvarsmakten har som arbetsgivare ett ansvar för efterlevandeskyddet inom myndigheten. och prövar om ersättning ska utgå genom arbetsskadeförsäkringen i socialförsäkringsbalken, som reglerar ersättning för begravningshjälp, egenlivränta, livränta till efterlevande, efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. prövar frågor om ersättning enligt statens tjänstegrupplivförsäkring och pensionsavtalet PA 16, som omfattar grundbelopp, barnbelopp, begravningshjälp och efterlevandepension. Vidare tillämpas avtalet om ersättning vid personskada (PSA) där , prövar frågor om ersättning. Dessutom prövar Kammarkollegiet om ersättning enligt Statens tjänstereseförsäkring kan ges till efterlevande vid dödsfall. Utöver detta har arbetstagare ofta egna försäkringar, via fackliga organisationer eller privat. Anställd personal i Försvarsmakten som tjänstgör i internationell militär insats omfattas vidare av en statlig riskgaranti enligt förordningen (2010:651) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser. Totalförsvarspliktiga under grundutbildning och genomförande av repetitionsutbildning omfattas av rätt till begravningshjälp, försäkringsförmåner och statlig riskgaranti enligt förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga. Det finns således ett regelverk till skydd för efterlevande till personal i Försvarsmakten.
frs · H812528 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:528 av (SD) Bemötande av kvinnor som önskar kejsarsnitt har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att säkerställa likvärdig, rättvis och opartisk information om riskerna med olika förlossningssätt samt för att förhindra ett bristfälligt bemötande vid auroramottagningar. Rädsla inför en förlossning kan variera från ingen rädsla alls till en oerhört stark rädsla och ångest. För att minska förlossningsrädslan kan den gravida få t.ex. samtalsstöd med barnmorska, avslappningsövningar, psykoterapi och i vissa fall även ett elektivt kejsarsnitt. Syftet med auroramottagningar är att ge extra stöd under graviditeten för de kvinnor som känner stark oro och rädsla under graviditeten och inför att föda. Kvinnor som lider av förlossningsrädsla har rätt till en god vård och ett bra bemötande och alla regioner har ett ansvar att erbjuda vård som bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet. Om en patient upplever att han eller hon har fått felaktig behandling i vården finns möjlighet att anmäla klagomål till den verksamhet där man har fått vård. Vårdgivarna är skyldiga att ta emot och svara på klagomål. Vidare kan patientnämnderna ge stöd till patienter för att föra fram sina synpunkter och klagomål till vårdgivarna. En patient kan även anmäla ett klagomål till Inspektionen för vård och omsorg som är tillsynsmyndighet både över vårdverksamheter och hälso- och sjukvårdspersonal. I patientlagen finns bestämmelser som bl.a. innebär en utvidgad och förtydligad informationsplikt gentemot patienten, att hälso- och sjukvård som huvudregel inte får ges utan patientens samtycke. Vidare finns en utvidgad möjlighet för patienten att få en ny medicinsk bedömning. Patienten ska också ges möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad primärvård och öppen specialiserad vård i hela landet. Detta i syfte att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Kunskap och kompetens om kvinnors hälsa och förlossningsvården är avgörande för att bemötandet och vården ska bli så bra som möjligt. Regeringen har en flerårig satsning för att stärka förlossningsvården och kvinnors hälsa. Inom ramen för satsningen så pågår det ett arbete hos och social utvärdering (SBU) att utvärdera det vetenskapliga underlaget avseende metoder för diagnostik och behandling av förlossningsrädsla m.m. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Jag kommer förstås att följa utvecklingen och fortsätta arbetet med satsningen på förlossningsvården och kvinnors hälsa.
frs · H812529 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:520 av (SD) Angrepp mot svenska staten och fråga 2020/21:529 av (SD) Hot riktade mot staten och riksdagsledamöter har frågat justitie- och migrationsministern vilka åtgärder han vidtar för att säkerställa att demokratiska principer enligt grundlagen ska kunna upprätthållas oavsett vilket parti som vinner nästa riksdagsval. har frågat justitie- och migrationsministern vilka åtgärder han tänker vidta för att stoppa den grova brottsligheten och minska de kriminellas makt i samhället. Frågorna har överlämnats till mig. Våldsbejakande extremism utgör ett allvarligt hot i vårt samhälle som regeringen tar på stort allvar. Ytterst kan extremistiska ideologier och våldsbejakande propaganda inspirera individer att utföra terroristattentat. Ideologiskt motiverade brott som utgör ett säkerhetshot eller som hotar våra grundläggande demokratiska funktioner, oavsett om de bakomliggande orsakerna är religiösa eller politiska, måste förebyggas och förhindras. Regeringen har genomfört omfattande ekonomiska satsningar på rättsväsendet och särskilt på Säkerhetspolisen och . Den historiska utbyggnaden av fortsätter och var vi halvvägs mot målet om 10 000 fler polisanställda 2024. Satsningarna sker i syfte att öka slagkraften i brottsbekämpningen generellt, men också specifikt för att förbättra förmågan att möta hotet från våldsbejakande extremism och terrorism. Både Säkerhetspolisen och har intensifierat sitt arbete och informationsutbytet sinsemellan för att förhindra brottslighet med koppling till våldsbejakande miljöer och för att minska tillväxten i extremistmiljöerna. 2018 inrättade regeringen mot våldsbejakande extremism vid . Centret erbjuder många aktörer stöd och vägledning i deras arbete för att förebygga och förhindra våldsbejakande extremism. Brott mot förtroendevalda är ett allvarligt hot mot demokratin och kan aldrig accepteras. gick därför regeringen fram med ett lagförslag om införandet av en ny särskild straffskärpningsgrund i för brott som begås mot förtroendevalda. Lagändringen trädde i kraft . Merparten av extremistmiljöernas otillåtna påverkan sker i form av hot och trakasserier. Säkerhetspolisen följer kontinuerligt upp information och underrättelser och bedömer behovet av omedelbara åtgärder och åtgärder . Vidare har Kommuner och Regioner tilldelas medel för att förebygga och hantera hot och hat mot förtroendevalda. Regeringen prioriterar arbetet mot kriminaliteten och har påbörjat den största utbyggnaden av . Regeringen har också lanserat ett 34-punktsprogram med omfattande åtgärder som angriper kriminaliteten från flera håll, på både kort och lång sikt. Arbetet mot våldsbejakande extremism och terrorism är ett särskilt viktigt område, där flera åtgärder redan har vidtagits och ytterligare arbete pågår. Jag kommer att fortsätta regeringens intensiva arbete med dessa frågor.
frs · H812530 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:530 av (SD) förutsättningar att motverka smuggling har frågat mig om regeringen kommer att hörsamma förväntningar och utifrån dessa genomföra en översyn av tullagstiftningen samt lägga fram ett förnyat förslag till . Utöver den kontrollverksamhet som bedriver i enlighet med bestämmelserna i tullagen och lagen om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (inregränslagen) finns i smugglingslagen bestämmelser om befogenheter att förhindra, utreda och beivra brott enligt främst den lagen. har i sin brottsbekämpande verksamhet i princip samma befogenheter som och får t.ex. självständigt fatta beslut om att inleda en förundersökning angående brott enligt smugglingslagen samt vissa andra brott. Detta omfattar tullbrott och alla typer av smugglingsbrott såsom t.ex. narkotikasmuggling och smuggling av vapen och explosiva varor. kan också utreda brott som består i innehav eller bruk av narkotika, innehav av dopningsmedel och innehav av hälsofarliga varor. kommer skärpta straff för vapensmuggling att gälla. Lagändringen innebär att i dessa ärenden kommer att kunna använda sig av fler tvångsmedel. Regeringen har också lämnat en proposition till om utökade möjligheter för att lägga s.k. postspärrar. Förslaget innebär att sådana spärrar utökas från att tidigare bara omfatta narkotika till att även omfatta skjutvapen, explosiva varor och ammunition. Spärrar kommer att kunna läggas både i postflödet och i kurirflödet. Ett förslag som ger tulltjänstemän möjlighet att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att utreda har också skickats ut på remiss. Förslaget gäller vid all sorts misstänkt brottslighet, det kan t.ex. vara fråga om misstanke om människohandel, penningtvätt eller att stöldgods är på väg att föras ut ur landet. Vid sådana ingripanden föreslås bl.a. att tulltjänstemän ska kunna gripa misstänkta personer och kvarhålla gods. Regeringen har också tillsatt en utredning som bl.a. ska analysera förutsättningarna för banker och andra kreditinstitut, samt för Finanspolisen och andra brottsbekämpande myndigheter, att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, inbegripet former för informationsdelning mellan institut och myndigheter. Uppdraget ska redovisas . har omfattande befogenheter för att genomföra sitt brottsbekämpande uppdrag och regeringen har också sett till att myndigheten har fått utökade befogenheter. Mot bakgrund av detta ser jag också ett behov av att ta ett samlat grepp över den lagstiftning som reglerar befogenheter så att den blir mer förutsägbar och enklare att tillämpa. Jag kommer fortsatt att se över behovet av nya åtgärder om en sådan situation skulle uppstå.
frs · H812531 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:531 av (SD) Beskattningen av lätta lastbilar har frågat mig om jag avser att se över bonus–malus-systemet på ett sådant sätt att de lätta lastbilarna beskattas utifrån tidigare nivå. har lagt fast att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045 och att växthusgasutsläppen från inrikes transporter, exklusive flyg, ska minska med jämfört med . För att nå målet behöver omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta påskyndas. Bonus–malus-systemet är ett kompletterande styrmedel som syftar till att öka andelen miljöanpassade lätta fordon i nybilsförsäljningen. Beskattningen baseras på fordonets utsläpp av koldioxid till atmosfären. Nyproducerade fordon med inga eller låga koldioxidutsläpp belönas därför med bonus vid inköpstillfället medan nyproducerade fordon med höga koldioxidutsläpp får förhöjd fordonskatt i trafik. Systemet innebär en starkare styrning mot minskade utsläpp av koldioxid från lätta fordon jämfört med tidigare fordonsbeskattning.
frs · H812532 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:532 av (M) Trängselavgift under coronapandemin har frågat mig om jag är beredd att temporärt stoppa trängselavgiften i syfte att underlätta för människor att följa regionernas uppmaning att undvika kollektivtrafiken för att minska spridningen av coronaviruset. Pandemin kan leda till ökade arbetskostnader för många personer. Hur kostnadsökningarna ser ut, om det är trängselskatt, en ny datorskärm eller en cykel, ser olika ut för olika personer. Regeringen aviserade därför i budgetpropositionen att en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster borde införas för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin.
frs · H812533 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:533 av (M) Köerna i cancervården har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att korta köerna i cancervården. Den enskilt viktigaste åtgärden för en mer jämlik och tillgänglig cancervård är de standardiserade vårdförloppen (SVF). har regeringen stöttat införandet av 31 SVF i cancervården som täcker av alla cancerdiagnoser. Av alla cancerpatienter 2019 utreddes enligt ett SVF, vilket är i enlighet med målnivån . Att målnivån uppnås och att fler patienter får bästa möjliga vård är spelar roll för patientens överlevnad och det är glädjande att se att överlevnaden för flera cancersjukdomar har ökat . Genom SVF har fler patienter en jämlik, strukturerad och sammanhållen utredningsgång för cancer – i hela . För att stödja regionernas tillgänglighetsarbete har regeringen även tillsatt första nationella delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården med fokus på kortare väntetider. I budgetpropositionen föreslår regeringen en stärkning av cancervården genom en ökning med 2021 - 2023. Regeringens satsning uppgår därmed till , syftet med satsningen är att tillgänglighet, kvalitet och jämlikhet i cancervården ska öka. Regeringen tillför därutöver i syfte att förbättra tillgängligheten och korta väntetiderna. Härutöver tillför regeringen till regionerna respektive 2022 för att hantera uppskjuten vård till följd av covid-19 och covid-19 relaterad vård, vilket också kommer komma cancerpatienter till del
frs · H812534 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:534 av (M) Växande vårdköer har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att korta vårdköerna. På grund av coronapandemin befinner sig och världen mitt i den största hälsokrisen i modern tid. Precis som i många andra länder har planerade besök och operationer behövt skjutas upp för att säkerställa omhändertagandet av såväl virussmittade patienter som av patienter med akuta eller svåra sjukdomstillstånd. Mot den bakgrunden är det förståeligt att regionerna, som ansvarar för att upprätthålla den lagstadgade vårdgarantin, har svårare att uppfylla den. är det centralt att patienter som redan har väntat får den vård som de behöver. Här gör förstås alla regioner sitt yttersta. Regeringen har bl.a. avsatt i riktade bidrag för att ersätta regioner och kommuner för merkostnader förknippat med covid-19 inom hälso- och sjukvården och omsorgen. I budgetpropositionen aviserar regeringen att ska avsättas till regionerna för att hantera uppskjuten vård och covid-19-relaterad vård. Vidare görs ytterligare höjning av de generella statsbidragen till regioner och kommuner 2021 med , utöver den permanenta höjningen med som aviserats . Detta är medel som regionerna bl.a. kan använda till hälso- och sjukvård. Till det kommer tre tillgänglighetsmiljarder och 3,3 miljarder riktade till primärvården. För att stödja regionernas tillgänglighetsarbete har regeringen även tillsatt första nationella delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården med fokus på kortare väntetider. Vidare har fått i uppdrag att stödja regionernas hantering av de uppdämda vårdbehoven till följd av pandemin. Tillgången på rätt personal med rätt kompetens är en annan nyckelfaktor. Regeringen har därför tillsatt ett nationellt vårdkompetensråd som verkar .
frs · H812535 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:535 av (M) Covid-19-strategin har frågat mig vilka ytterligare konkreta åtgärder jag avser att vidta för att klargöra vad som är den nationella samlade svenska covid-19-strategin. Regeringen har sedan utbrottet av covid-19-pandemin varit tydlig med att den svenska strategin innebär att de åtgärder som vidtas ska baseras på kunskap och beprövad erfarenhet samt att rätt åtgärder ska vidtas . För att upprätthålla denna strategi omprövas vidtagna åtgärder löpande. Målen för hanteringen av det nya coronaviruset och dess effekter är bl.a. att begränsa smittspridningen för att säkra sjukvårdens kapacitet och för att skydda människors liv, hälsa och jobb. De åtgärder som regeringen vidtar för att uppnå detta ska balanseras mot vilka effekter det får på samhället samt folkhälsan i stort. Regeringen och har löpande sedan pandemins utbrott förklarat vad den svenska strategin innebär, vilka råd samt rekommendationer som gäller och vikten av att alla måste ta sitt ansvar för att bidra till minskad smittspridning.
frs · H812536 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:536 av (M) Kostnader för Sidas flytt till nya lokaler har frågat mig hur och när jag är beredd att till redovisa vad Sidas flytt och planerade nya lokaler i kostat och vilken inbesparing detta ger. Som jag vid ett flertal tillfällen har anfört så menar regeringen allvar med att hela ska hålla ihop. Det handlar såväl om landsbygd och storstad som om innerstad och ytterområden. Även har tillkännagivit att regeringen bör se till att statliga myndigheter under regeringen lokaliseras till förorter och lägen utanför de dyraste områdena i . Omlokaliseringen av Sida ska stärka den statliga närvaron i våra förortsområden och därigenom skapa förutsättningar för positiv socioekonomisk utveckling genom att till exempel bidra till att det finns arbetstillfällen i statlig regi för tjänstemän och akademiker även i storstädernas ytterområden. Sida har i enlighet med regeringens beslut (UD2020/08608) inkommit med en redovisning av de verksamhetsmässiga, ekonomiska och personella konsekvenserna av uppdraget. Myndigheten avser att återkomma till med en mer detaljerad ekonomisk redovisning efter det att hyresförhandlingarna är slutförda. Sida bedömer emellertid att den totala hyreskostnaden blir lägre än den nuvarande nivån på i . Regeringen har inte anledning att göra en annorlunda bedömning. I samband med att myndigheter omlokaliseras uppstår omkostnader. Ett effektivt användande av resurser är en grundförutsättning i all offentlig verksamhet. När omlokaliseringen är klar har vi förutsättningar att veta vad kostnaden har blivit. Därför sker en analys för detta mest naturligt i samband med att uppdraget slutförs. Sida och kommer dock att föra en löpande dialog om hur uppdraget fortskrider.
frs · H812537 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:537 av (SD) Åtgärder för fler poliser har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen tänker vidta för att minska andelen tomma platser på polisutbildningen. Det vore naturligtvis bra om alla platser på polisutbildningen fylldes men jag vill påminna om att det har skett rekordökningar av antalet sökande till polisutbildningen och antalet antagna har mer än fördubblats . Regeringen har ökat utbildningskapaciteten genom att starta två nya polisutbildningar och initierat en ny snabbare antagningsprocess till polisutbildningen. anställdes nära 600 nyutbildade poliser som stärker polisverksamheten i hela landet. kommer nära 1 400 nya poliser ut från utbildningen. Det innebär en förstärkning med närmare 2 000 nyutbildade poliser det närmaste året. Polisyrket är attraktivt vilket bevisas av att antalet poliser ökar, allt färre slutar och många av de poliser som slutat har återanställts. var vi halvvägs till målet om 10 000 fler polisanställda . Vi förbättrar villkoren och i regering har polisernas genomsnittliga grundlön ökat med månad. Ersättningen för obekväm arbetstid har höjts kraftigt och villkoren för exempelvis hundförare och poliser som ingår i särskilda insatser har förbättrats. Regeringens satsning på 10 000 fler polisanställda ligger fast. sker tillväxten snabbare än prognosen och enligt kommer målet att nås.
frs · H812538 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:538 av (S) Arbetsförmedlingen i har frågat mig om jag har för avsikt att verka för att den lokala närvaron av Arbetsförmedlingen i återställs för att på så sätt motverka den ökade ungdomsarbetslösheten. Arbetsmarknadspolitiken ska fungera i hela landet. En arbetssökande som behöver stöd för att komma i arbete ska få det, oavsett bostadsort. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen säkerställer en likvärdig service och ändamålsenlig lokal närvaro i hela landet, både för att kunna möta de arbetssökande som behöver detta och för att samverka med kommunerna och andra aktörer. Den lokala närvaron kan t.ex. lösas genom egna kontor, i samarbete med kommuner eller genom deltagande vid statliga servicekontor. Enligt Arbetsförmedlingens instruktion bestämmer myndigheten själv sin organisation och därmed lokaliseringen av kontor. Arbetsförmedlingen fick i uppdrag i regleringsbrevet att säkerställa en likvärdig service, ändamålsenlig lokal närvaro och en väl fungerande samverkan i hela landet. Arbetsförmedlingen har arbete kvar att göra för att det ska fungera tillfredsställande överallt. I budgetpropositionen föreslår regeringen att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag stärks med ca bl.a. för att myndigheten ska kunna hantera att fler blir arbetslösa och inskrivna hos Arbetsförmedlingen och för att säkerställa att det finns ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet. Ökade förvaltningsresurser ger myndigheten förutsättningar att kunna ta emot ett ökat antal inskrivna arbetssökande, göra arbetsmarknadspolitiska bedömningar och anvisa till relevanta arbetsmarknadspolitiska insatser. Många arbetssökande behöver stöd både från Arbetsförmedlingen och sin hemkommun för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Det gäller bland annat unga och nyanlända. Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) har tillsatts av regeringen med syftet att främja strukturerad samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen för att få större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser på lokal nivå. Regeringen föreslår att avsätts 2021 till Dua att fördela som främjandemedel till kommunerna. Regeringen satsar också på en fortsatt utbyggnad av och målet är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Det är en avgörande faktor för inträdet på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen behöver ha en ändamålsenlig lokal närvaro både för att möta de arbetssökande som behöver detta och för att samverka med kommunerna och andra aktörer. Regeringen kommer att följa utvecklingen noga.
frs · H812539 · 2020-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:539 av (S) Demonstrationer för demokrati i har frågat mig på vilket sätt och EU bidrar till att minska risken för våldsamheter och för att främja rörelsen för demokrati i . Proteströrelsen, som till övervägande del består av unga, kräver demokrati och politiska reformer. har en skyldighet att fullt ut tillförsäkra rätten till åsikts- och yttrandefrihet i enlighet med internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. följer noga utvecklingen. Det är ytterst viktigt att alla parter visar återhållsamhet för att undvika att läget fortsätter att eskalera. Det är också centralt att en genuin dialog förs där berörda får komma till tals och bli hörda. Detta har framförts av och EU, såväl här i som i . för en nära dialog med företrädare för politiska partier, civilsamhället och försvarare av mänskliga rättigheter i . Genom det regionala utvecklingssamarbetet stöttar vi flera organisationer som arbetar för att främja demokrati och mänskliga rättigheter. i främjar aktivt demokrati och mänskliga rättigheter, bland annat genom att bjuda in olika aktörer till samtal och genom offentlig diplomati. Ambassaden bevakar tillsammans med andra EU-medlemsstater rättegångar, med särskild tonvikt på sådana med bäring på skyddet av mänskliga rättigheter i allmänhet och yttrandefrihet i synnerhet. kommer att fortsätta att noga följa utvecklingen i och verka för att stärka respekten för mänskliga rättigheter, att demokratiska principer efterlevs och att rättsstatens principer får råda.