ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712984 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:984 av (M) Straffrabatt för unga har frågat mig vilken linje det är som gäller för mig och regeringen kring straffrabatten för unga. Vi har i under en mycket haft ett system med särskilda straffrättsliga regler för unga som begår brott. Detta system har anpassats till ungas bristande mognad och särskilda behov och syftar bland annat till att motverka riskerna för fortsatt brottslighet. Det är viktigt, men det finns behov av förändringar. Den borgerliga regeringen tog inte fram några sådana förslag. Frågan tas nu upp i regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten och vi bereder de förslag som den av regeringen tillsatta har lämnat. Vi återkommer till när detta arbete är färdigt.
frs · H712985 · 2020-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:985 av (M) Nationella läkemedelslistans genomförande har frågat mig när jag bedömer att förslaget om en nationell samlad läkemedelslista kommer att vara genomfört. Lagen om nationell läkemedelslista träder i kraft . Kravet på hälso- och sjukvårdens aktörer och uppgiftsskyldighet i samband därmed träder i kraft . I mitt svar på skriftlig fråga 2019/20:477 redogjorde jag för möjligheterna och utmaningarna med tillägg av nya informationsmängder i den nationella läkemedelslistan. För att kunna förverkliga en samlad nationell läkemedelslista är regeringen beroende av det arbete som pågår hos externa aktörer såsom bland annat Kommuner och Regioner.
frs · H712986 · 2020-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:986 Brister i tillämpningen av yrkeskvalifikationsdirektivet och fråga 2019/20:988 Falska yrkeslegitimationer av (M) har frågat mig om jag och regeringen anser att det inte behövs några åtgärder för att komma till rätta med de brister som finns i tillämpningen av yrkeskvalifikationsdirektivet (YKD) och om jag tänker vidta några som helst nationella åtgärder för att säkerställa att sjuksköterskor i har adekvat utbildning. har antagit lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer vilket innebär att har genomfört det moderniserade YKD i svensk rätt. En utgångspunkt för YKD är att varje medlemsstat tar ansvar för att i sin nationella prövning av legitimation genomföra behövliga granskningar för att säkra att legitimation bara ges till personer med rätt kompetens och utbildning. I processen för erkännande av yrkeskvalifikationer inom EU och EES för yrken inom hälso- och sjukvården med automatiskt erkännande handlägger ansökan om legitimation. Det sker utifrån gällande bestämmelser i . begär in bevis på formella yrkeskvalifikationer, t ex examensbevis och intyg från behörig myndighet i det land där utbildningen har fullgjorts. Om sökanden har ett sådant formellt bevis och yrket omfattas av automatiskt erkännande tillåter inte regelverket att gör ytterligare kontroller vid prövning av legitimationsansökningar. När legitimation väl erhållits är det arbetsgivarens ansvar att säkerställa att personalen har den kompetens som krävs, oavsett var personalen i fråga fick sin utbildning. Kommuner och Regioner har uppmärksammat sina medlemmar på vikten av att ta referenser vid anställning och säkerställa en bra introduktion av nyanställda, där eventuella kunskapsbrister kan uppmärksammas. Hälso- och sjukvårdspersonal står även under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg (). har lyft frågan om legitimerade sjuksköterskor som ska ha saknat erforderlig kompetens och utbildning i sina nordiska och europeiska samarbetsforum. Man har också varit i kontakt med ansvariga myndigheter i . har granskat och fattat beslut om fyra personer med examina från . Det är avgörande att arbetsgivare och berörda myndigheter säkerställer att vårdens personal har erforderlig kompetens. Länder där oseriösa utbildningsinstitutioner verkar måste vidta åtgärder. Det behöver också finnas en dialog i olika fora, i linje med den som har initierat. Regeringen följer frågan.
frs · H712987 · 2020-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:987 av (M) Införande av gårdsförsäljning har frågat mig när jag och regeringen avser att införa gårdsförsäljning i . Systembolagets detaljhandelsmonopol är ett viktigt verktyg för den svenska alkoholpolitikens möjligheter att arbeta mot det av antagna målet att minska alkoholens medicinska och sociala skador. Systembolaget har butiker i alla kommuner. För att tillgodose konsumenternas önskemål och förändrade konsumtionsmönster har Systembolaget möjlighet att göra hemleveranser i hela landet. Systembolaget arbetar med att lansera hemleveranser nationellt. Vid hemleveranser ska leverantören alltid göra samma kontroll som sker vid köp på någon av Systembolagets butiker, nämligen säkerställa att personen är eller äldre, att personen som tar emot varorna inte är märkbart påverkad och försäkra sig om att det inte finns anledning att anta att personen har för avsikt att langa. Systembolaget erbjuder vidare inga rabatter på hemleveranser, vilket andra aktörer ofta gör. Enligt januariavtalet ska en utredning om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker genomföras. En förutsättning är att Systembolagets monopol säkras. Utredningen ska tillsättas . Den kommande utredningen bör bland annat omfatta en EU-rättslig analys om införande av gårdsförsäljning riskerar Systembolagets detaljhandelsmonopol och utreda eventuella folkhälsokonsekvenser. inte föregå den kommande utredningens slutsatser avseende införande av gårdsförsäljning.
frs · H712988 · 2020-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:986 Brister i tillämpningen av yrkeskvalifikationsdirektivet och fråga 2019/20:988 Falska yrkeslegitimationer av (M) har frågat mig om jag och regeringen anser att det inte behövs några åtgärder för att komma till rätta med de brister som finns i tillämpningen av yrkeskvalifikationsdirektivet (YKD) och om jag tänker vidta några som helst nationella åtgärder för att säkerställa att sjuksköterskor i har adekvat utbildning. har antagit lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer vilket innebär att har genomfört det moderniserade YKD i svensk rätt. En utgångspunkt för YKD är att varje medlemsstat tar ansvar för att i sin nationella prövning av legitimation genomföra behövliga granskningar för att säkra att legitimation bara ges till personer med rätt kompetens och utbildning. I processen för erkännande av yrkeskvalifikationer inom EU och EES för yrken inom hälso- och sjukvården med automatiskt erkännande handlägger ansökan om legitimation. Det sker utifrån gällande bestämmelser i . begär in bevis på formella yrkeskvalifikationer, t ex examensbevis och intyg från behörig myndighet i det land där utbildningen har fullgjorts. Om sökanden har ett sådant formellt bevis och yrket omfattas av automatiskt erkännande tillåter inte regelverket att gör ytterligare kontroller vid prövning av legitimationsansökningar. När legitimation väl erhållits är det arbetsgivarens ansvar att säkerställa att personalen har den kompetens som krävs, oavsett var personalen i fråga fick sin utbildning. Kommuner och Regioner har uppmärksammat sina medlemmar på vikten av att ta referenser vid anställning och säkerställa en bra introduktion av nyanställda, där eventuella kunskapsbrister kan uppmärksammas. Hälso- och sjukvårdspersonal står även under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg (). har lyft frågan om legitimerade sjuksköterskor som ska ha saknat erforderlig kompetens och utbildning i sina nordiska och europeiska samarbetsforum. Man har också varit i kontakt med ansvariga myndigheter i . har granskat och fattat beslut om fyra personer med examina från . Det är avgörande att arbetsgivare och berörda myndigheter säkerställer att vårdens personal har erforderlig kompetens. Länder där oseriösa utbildningsinstitutioner verkar måste vidta åtgärder. Det behöver också finnas en dialog i olika fora, i linje med den som har initierat. Regeringen följer frågan.
frs · H712989 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:989 av (SD) IS-återvändares brottslighet har frågat justitie- och migrationsministern om ministern och regeringen avser att vidta några fler åtgärder för att fler IS-återvändare ska åtalas och dömas för brott och om det finns några planer på att öka kommunernas kännedom om eventuella återvändare. Frågan har överlämnats till mig. har en vidsträckt kriminalisering på terrorismområdet. Den omfattar ett stort antal av de gärningar som kan ha begåtts av personer som anslutit sig till IS. införs ett nytt brott – samröre med en terroristorganisation – för att ytterligare stärka lagstiftningen på området. Det nya brottet omfattar bland annat att för en terroristorganisation ta befattning med vapen eller transportmedel, eller att upplåta lokal eller mark till en sådan organisation. Med den nya lagstiftningen täcks i princip så många handlingar som är möjligt in. Det som återstår är att kriminalisera ett deltagande i terroristorganisation. Regeringen anser att det är angeläget att införa ett deltagandebrott och den bedömningen kvarstår även efter att det nya brottet om samröre med terroristorganisation införs. För att möjliggöra en bredare och effektiv deltagandekriminalisering krävs en grundlagsändring. Det är därför som regeringen har gett en utredning i uppdrag att utreda möjligheterna att begränsa den grundlagsskyddade föreningsfriheten i förhållande till terroristorganisationer. Gärningar begångna exempelvis i samband med konflikten i kan även vara straffbara som folkmord, brott mot mänskligheten eller krigsförbrytelser. Svensk domstol har en vidsträckt behörighet att döma över såväl terrorismrelaterade brott som folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, även om brottet har begåtts utomlands. har ökat sin bemanning för utredningar av misstankar om dessa brott. utredningsverksamhet avseende krigsbrott står sig väl i ett europeiskt perspektiv. Verksamheten håller hög kvalitet och har ett högt antal fällande domar jämfört med övriga nordiska länder. Säkerhetspolisen informerar om personer som återvänder från konfliktområdena i och . står i sin tur i kontakt med kommunerna och berörda myndigheter. Center mot våldsbejakande extremism vid , , erbjuder berörda kommuner stöd och vägledning i deras arbete med återvändare. CVE har vidare utvecklat en nära samverkan med berörda myndigheter för att vid behov göra gemensamma insatser. ska inte vara en för personer som har begått terrorismrelaterade brott, folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Jag följer noga , och arbete för att utreda och lagföra dessa brott.
frs · H712991 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:991 av (SD) Nordisk handlingsplan för friluftslivet har frågat kultur- och demokratiministern samt ministern med ansvar för idrottsfrågorna om ministern avser att i såväl som i den arbeta för att en nordisk handlingsplan för friluftslivet tas fram. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Alla människor oavsett förutsättningar ska ha möjlighet att vistas i natur och utöva friluftsliv med allemansrätten som grund. Tillgång till friluftsliv kan bidra positivt till att nå flera av miljömålen inklusive generationsmålet och de tio friluftslivsmålen. Staten har tillsammans med kommunerna ett ansvar att ge förutsättningar för ett rikt och varierat friluftsliv, till exempel i naturreservat och andra skyddade områden. Regeringen genomför stora satsningar på friluftslivet. Det statliga ledsystemet i fjällen ska fortsätta att rustas upp och kompletteras. Regeringen satsar –2022 på leder, broar och raststugor. Statliga leder i fjällen ökar tillgängligheten och ger bättre förutsättningar, säkerhet och trygghet för friluftsliv och naturturism. Regeringen satsar även på friluftsorganisationer för förberedelser inför genomförande av friluftslivets – där det sker en kraftsamling med olika slags friluftsaktiviteter. Ett första förslag om en nordisk handlingsplan för friluftslivet har tagits fram av utskott för kunskap och kultur, och hanteras nu inom ramen för Nordiska ministerrådets viktiga arbete med den nya visionen för det nordiska samarbetet. De nordiska samarbetsministrarna kommer att fatta beslut om de olika projekten vid sitt möte .
frs · H712992 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:992 av (V) Utredningen om faderskap och föräldraskap har frågat mig när jag och regeringen avser att omsätta utredningen om faderskap och föräldraskap i ett lagförslag. Det är viktigt att den familjerättsliga lagstiftningen utvecklas i takt med samhället i övrigt. Att vara förälder är en viktig del av livet för många människor och lagstiftningen behöver vara utformad så att den kan hantera olika sätt att få barn och bilda familj. Regeringen bedriver därför ett aktivt arbete på området. En av de åtgärder som regeringen har vidtagit är att tillsätta utredningen om faderskap och föräldraskap i syfte att – med utgångspunkt i barnets bästa – åstadkomma en mer ändamålsenlig, jämlik och modern reglering. Jag håller med om att utredningens betänkande innehåller intressanta förslag. Det pågår nu ett arbete i med betänkandet. Frågorna är viktiga och regeringen avser att återkomma när beredningen är färdig.
frs · H712993 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:993 av (S) Nationellt bibliotekskort har frågat mig om jag avser ta initiativ för att införa nationella bibliotekskort. Jag vill inledningsvis instämma med frågeställaren om bibliotekens betydelsefulla roll för att främja demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteken har också till uppgift att främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. I bibliotekslagen finns vissa grundläggande krav på folkbiblioteks-verksamhet. Det gäller bland annat att varje kommun ska ha folkbibliotek. Folkbiblioteken ska vidare vara tillgängliga för alla, anpassade till användarnas behov och ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. På folkbiblioteken ska allmänheten också avgiftsfritt få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform. Det är dock de kommunala huvudmännen för folkbiblioteken som ansvarar för den närmare utformningen av verksamheten, vilket bland annat inkluderar hantering av lånekort. Det är dock relevant att poängtera att det av lagen framgår att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet ska samverka i syfte att ge alla tillgång till landets samlade biblioteksresurser. För att långsiktigt bibehålla och utveckla en biblioteksverksamhet av hög kvalitet som är förberedd för framtidens utmaningar gav regeringen . i uppdrag 2015 att utarbeta ett förslag till en nationell bibliotekstrategi för hela . sitt förslag där de bland annat, utifrån ett användarperspektiv, lyfter idén om ett nationellt bibliotekskort som gäller vid landets samtliga bibliotek. Förslaget till nationell biblioteksstrategi har remitterats och bereds i .
frs · H712994 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:994 av (M) Bensinstationer på landsbygden har frågat mig vad jag avser att göra för att landets mindre bensinstationer ska kunna överleva och därmed göra det möjligt att bo och leva på landsbygden. Jag delar bedömning om att drivmedelsstationerna är helt nödvändiga för att landsbygden och hela ska kunna leva. Drivmedelsstationerna, och dagligvarubutikerna, är särskilt viktiga eftersom de ofta även är ombud för exempelvis apotek, post och grundläggande betaltjänster. Regeringen har därför beslutat om en mängd olika åtgärder som syftar till att öka tillgängligheten till såväl drivmedel som dagligvaror i gles- och landsbygder. Det finns exempelvis inom landsbygdsprogrammet betydande medel avsatta för investeringsstöd som kan beviljas av stödberättigade utgifter. I landsbygdsprogrammet finns också medel avsatta för projekt som syftar till att öka tillgängligheten till bland annat drivmedel. Regeringen har på detta sätt möjliggjort investeringar som är av stor betydelse för de mindre drivmedelsstationerna på landsbygden. Sammantaget satsades på olika insatser inom området stöd till kommersiell service, vilket var mer än . Tillgänglighet till drivmedel och dagligvaror är en av många förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna bo, verka och leva i alla delar av landet. Regeringen avser därför att även fortsättningsvis värna dessa förutsättningar.
frs · H712997 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:997 av (C) Lagtolkning av slöjförbud har frågat mig vilka generella åtgärder jag vidtar för att se till att grundlagsskyddade friheter kan upprätthållas i skolan och när det gäller rektorers möjlighet att självständigt informera elever om lagar och regler inom skolans område. Skolan har ett demokratiskt uppdrag. Alla som verkar i skolan ska hävda de grundläggande värden som anges i skollagen (2010:800) och klart ta avstånd från det som strider mot dem (1 kap. 4 och 5 §§). Enligt skollagen och läroplanerna ska utbildningen i skolväsendet förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Alla som verkar inom skolväsendet ska genom utbildningen förmedla och gestalta värdena om människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män, flickor och pojkar, samt solidaritet mellan människor. Anställda inom skolväsendet måste verka för att demokratins idéer blir vägledande i sitt arbete. I 2 kap. 5 § diskrimineringslagen (2008:567) finns vidare ett förbud mot diskriminering i utbildning. och har tillsyn över att bestämmelserna i skollagen respektive diskrimineringslagen följs. Det är huvudmannen som har ansvar för att utbildningen genomförs i enlighet med skollagen och andra gällande bestämmelser och författningar. Detta rymmer även barns och elevers rätt att åtnjuta sina grundläggande fri- och rättigheter inom utbildningen. Av skollagen framgår att eleverna och vårdnadshavarna ska informeras om vad som gäller i fråga om inflytande och samråd. Vidare anges att rektorn är ansvarig för att informera både vårdnadshavare och elever om huvuddragen i de bestämmelser som gäller för utbildningen (4 kap. 14 §) skollagen. Huvudmannen ansvarar för att utbildning genomförs i enlighet med skollagen och andra gällande bestämmelser och författningar (2 kap. 8 § skollagen). Jag utgår från att även rektorer och lärare följer och upprätthåller skollagen och andra gällande bestämmelser och författningar, samt att ansvarig huvudman säkerställer att rektorer och lärare kan fullgöra det.
fr · H7111020 · 2020-03-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1020 Statslösa palestiniers situation vid avslag på asylansökan av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) På i har palestinier sittstrejkat för att uppmärksamma den svåra situation som tusentals statslösa palestinier i befinner sig i. har palestinska araber räknats som statslösa. Många lever i flyktingläger i sitt eget land eller i något av grannländerna. Trots att erkänner som en stat räknas de även i som statslösa. erkänner dem inte som medborgare, och de palestinska myndigheterna kan inte ta emot dem på grund av ockupationen. De personer som sittstrejkar i har sökt asyl i och fått avslag på sin ansökan. Om en person som sökt asyl i får avslag på sin ansökan är det meningen att hen ska återvända till sitt hemland. Det är en viktig del av ett ordnat mottagande. I det här fallet är det dock inte så enkelt att verkställa utvisningen. Trots att personerna har palestinskt ursprung kan vi inte utvisa dem till området . Detta dels för att det kontinuerligt pågår oroligheter i exempelvis och dels för att de rent fysiskt inte kan komma dit. Det finns ingen flygplats på eller , och eftersom de är palestinier får de inte heller komma in i och åka genom . Det finns alltså ett rent faktiskt verkställighetshinder. Personer som fått avslag på sin ansökan men där det råder verkställighetshinder får inte jobba, får inte studera och har ingen rätt till ersättning från , men de kan inte heller utvisas. Det är en hopplös situation. Jag vill med anledning av ovanstående fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att statslösa personer som fått avslag på sin asylansökan ska få en rimligare rättslig situation?
fr · H7111021 · 2020-03-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1021 Skyddsrumslagstiftningen av (M) till Statsrådet (S) Det finns stora behov av att iståndsätta befintliga skyddsrum och därutöver ett visst behov av att bygga nya. En mer omfattande skyddsrumsverksamhet, i enlighet med vad Försvarsberedningen föreslår, kommer att kräva att uppgifter fördelas från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) till framför allt kommunerna. Försvarsberedningen pekar därför på att skyddsrumslagstiftningen behöver ses över. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet : När avser statsrådet att vidta åtgärder för att se över skyddsrumslagstiftningen?
fr · H7111022 · 2020-03-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1022 Skrotade utsläppsrätter av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Vid sitt sammanträde beslutade regeringen att annullera 11,7 miljoner utsläppsrätter. I en TT-intervju om beslutet svarar miljö- och klimatministern: ”Svenska folkets klimatansträngningar ska inte vara förgäves, genom att det blir lättare för någon annan att släppa ut någon annanstans.” Att pengarna skulle kunna ha satsats på forskning och grön teknikutveckling och därmed ha stärkt roll i klimatarbetet verkar inte ha förespeglat vice statsministern. Med tanke på det stora belopp som beslutet om att annullera utsläppsrätterna har kostat skattebetalarna är det viktigt att vi får en ökad förståelse för grunden till beslutet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur stort belopp har annulleringen av utsläppsrätter beräknats till, och vilka konsekvensanalyser ligger till grund för det beslut som har fattats?
fr · H7111023 · 2020-03-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1023 Formas nationella forskningsprogram för livsmedel av (M) till Statsrådet (S) gav regeringen uppdrag till flera aktörer att genomföra åtgärder inom ramen för livsmedelsstrategin, däribland Formas. Formas uppdrag berörde framför allt det tioåriga nationella forskningsprogram för livsmedel som samma forskningsfinansiär fick i uppdrag att inrätta (N2017/03897/SK). Med tanke på de stora behov som finns av tillämpad livsmedelsforskning och innovation i allmänhet och ökad konkurrenskraft för hela livsmedelskedjan i synnerhet är det olyckligt att det tioåriga forskningsprogrammet nu endast fick finansiering för . Hur mycket medel som kommer att anslås de närmast följande åren är därmed oklart. Denna finansieringsmetodik gör det mycket svårt för forskningsfinansiären att satsa på längre forskningsprojekt, vilket kan påverka såväl effektivitet som kvalitet i forskningen och därmed hur framgångsrikt forskningsprogrammet blir som helhet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att det nationella forskningsprogrammet för livsmedel ska få rimliga och långsiktiga villkor att förhålla sig till?
fr · H7111024 · 2020-03-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1024 Forskares tillgång till data av (M) till Statsrådet (S) Svenska forskare som behöver datauppgifter från , , möts av såväl höga kostnader som långa väntetider. Beroende på handläggarnas arbetssituation är det inte ovanligt att forskarnas beställningar läggs åt sidan, något som kan ge väntetider på upp . Följden blir att forskningsarbetet sätts på vänt liksom att forskningsfinansieringen inte är i fas med forskningsarbetet. Då det gäller kostnaderna för att få tillgång till datauppgifter handlar det om storleksordningen 30 000 till . Enligt SCB:s hemsida gäller det uppskattade priset för ”ett förhållandevis standardiserat uttag som inkluderar uppgifter från ett fåtal register”. Höga kostnader således, vilket förefaller orimligt i då ”öppna data” är på allas läppar. Självklart måste sedvanlig etik- och sekretessprövning ske. Men att myndigheter på detta vis äger rätt att ta ut full kostnadstäckning för handläggning av högskoleforskares begäran om forskningsdata känns ohemult. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga högskole- och forskningsminister : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att underlätta för behöriga forskare att snabbare och till avsevärt lägre kostnad få del av forskningsdata från SCB?