ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7121675 · 2020-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1675 av (M) Exkluderingar ur PISA-undersökningen har frågat mig om jag kände till att elever medvetet, och i strid med , exkluderats från att göra PISA-provet. Det är som är ansvarig för de internationella kunskaps-mätningar som deltar i och har granskat och godkänt 2018. menar att studien genomförts i enlighet med gällande riktlinjer från och att det inte finns skäl att ifrågasätta den resultatuppgång bland elever med svensk bakgrund som skett. har också själva redogjort för att det eventuellt saknas utrikes födda elever i urvalet, vilket enligt kan vara en effekt av bortfall och exkluderingar (se 2018. 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap (2019) och 2018: Undersökningens syfte, genomförande och representativitet, information publicerad på . Regeringen utgår givetvis från att svenska myndigheters och officiella statistik är korrekt. Jag har inte haft några uppgifter som skulle antyda att elever exkluderats på felaktiga grunder och har därför inte haft några skäl att ifrågasätta den officiella statistiken från myndigheter och . Det är allvarligt att det nu uppstått eventuella frågetecken kring statistiken kring utrikes födda elever i 2018. Man ska kunna lita på en så stor studie som . Givetvis ska varje deltagande skola hålla sig till de regler som bestämts av när det gäller vilka elever som ska göra testet. För mig är det dock viktigt att inga som helst tvivel ska råda kring kunskapsresultat. Därför välkomnar jag att , som tidigare meddelats, återigen kommer att granska den svenska statistiken.
frs · H7121677 · 2020-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1677 av (L) Skyddet av det fria ordet i EU-länder har frågat mig hur jag och regeringen ämnar markera mot missbruk av EU-lagstiftning och arbeta för att juridiska kryphål täpps till. Frågan ställs mot bakgrund av forskarstudier som bland annat visar att vissa medlemsstater använt sig av EU:s dataskyddsförordning för att tysta journalister. Det följer av dataskyddsförordningen att medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning ska förena rätten till integritet i enlighet med åförordningen med rätten till yttrande- och informationsfrihet. Det innebär att medlemsstaterna inte bara har en möjlighet utan också en skyldighet att balansera dessa rättigheter mot varandra. Det är kommissionens uppgift att vaka över att medlemsstaterna följer , inbegripet dataskyddsförordningen. Kommissionen presenterade sin rapport om tillämpningen av dataskyddsförordningen. I rapporten lyfts avvägningen mellan yttrande- och informationsfriheten och rätten till skydd för personuppgifter fram som en särskild utmaning. Kommissionen understryker i rapporten att dataskyddsregler inte ska användas för att påverka utövandet av yttrande- och informationsfriheten genom att till exempel tvinga journalister att avslöja sina källor. Tyvärr kan vi se en oroväckande utveckling i vissa medlemsstater som innebär att mediefriheten hotas. Fri och oberoende media är en del av kärnan i en välfungerande och hållbar demokrati. Att befästa de demokratiska värderingarna och stärka respekten för mänskliga rättigheter är övergripande prioriteringar för den svenska EU-politiken. Regeringen kommer därför även i fortsättningen att verka för att mediefriheten respekteras inom EU.
frs · H7121678 · 2020-07-29 00:00:00 — Svar på fråga 1678 av (L) har frågat mig om regeringen kommer att kalla samman i närtid för att få hjälp med de stora problem som pandemin skapar på äldreområdet. I syfte att främja dialog med forskare inom äldreområdet inrättade regeringen ett äldreforskarråd. Med anledning av utbrottet av covid-19 fick rådets första ordinarie möte dessvärre ställas in och ersättas av ett telefonmöte . Ett nytt ordinarie ”första” möte kommer att hållas .
frs · H7121679 · 2020-07-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:1659 av (KD) Situationen i , 2019/20:1679 av (L) Protesterna i och 2019/20:1704 av (SD) Situationen i har frågat mig vad gör bilateralt och via EU för att visa sitt stöd till och sin solidaritet med den demokratiska oppositionen i . har frågat mig hur jag ämnar agera i EU för att fördöma regimens agerande och för att stärka arbetet för mänskliga rättigheter i . Slutligen har frågat mig vad jag avser att göra för att stödja oppositionen i och sätta press på landets auktoritära regim. bedriver en tydlig och konsekvent politik avseende mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i . Regeringen följer noga utvecklingen i landet. Både EU och har markerat mot frihetsberövandet av oppositionspolitikerna . Alla former av valfusk, orättfärdiga inskränkningar av mötes- och yttrandefrihet liksom godtyckliga frihetsberövanden av fredliga demonstranter, oppositionella, fackföreningsföreträdare, journalister och andra mediearbetare är oacceptabla. har i olika sammanhang, inom EU och FN samt direkt till , tydligt uttryckt detta, inklusive publikt. har också aktivt deltagit i arbetet med att ta fram den årliga resolution om på detta tema som EU lägger fram i för mänskliga rättigheter. Vi stödjer EU:s uppmaning till att bjuda in en internationell valövervakningsinsats och vi står redo att bidra med svenska valövervakare. har ett långsiktigt, uthålligt engagemang i som syftar till att gradvis påverka attityder, inställning och kunskap som kan bidra till strukturella förbättringar. Arbetet har starkt stöd bland de icke-statliga organisationer som konsulteras i . Inom biståndet stödjer bland annat oberoende civilsamhällesorganisationer och finansierar samarbeten mellan svenska partinära organisationer och deras motparter i . Grundprincipen i EU:s relation med är att kännbara framsteg avseende mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i landet är avgörande för hur mycket vi kan fördjupa relationen. står tydligt bakom denna princip och är drivande inom EU för att fortsätta ställa krav på förbättringar av situationen för mänskliga rättigheter i . Demokratibrister och situationen för mänskliga rättigheter är frågor som vi alltid tar upp i våra politiska kontakter med , inklusive när jag, tillsammans med min finske kollega, träffade president och den belarusiske utrikesministern .
frs · H7121680 · 2020-07-02 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1680 av (SD) Stängningen av och fråga 2019/20:1681 av (SD) Stängningen av har frågat mig om jag är beredd att stoppa den förtida stängningen av och låta fossilfri energi gå före förnybar. har också ställt samma fråga till miljö- och klimatministern samt vice statsministern. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Jag väljer att svara på dem i ett sammanhang. huvudägare fattade ett inriktningsbeslut om en stängning av reaktorerna i tidsintervallet 2018–2020. Ett formellt beslut om stängning har senare tagits av . Frågan är också avgjord genom omröstning i . Jag har i rollen som energiminister inte några synpunkter på Vattenfallkoncernens marknadsmässiga bedömningar.
frs · H7121681 · 2020-07-02 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1680 av (SD) Stängningen av och fråga 2019/20:1681 av (SD) Stängningen av har frågat mig om jag är beredd att stoppa den förtida stängningen av och låta fossilfri energi gå före förnybar. har också ställt samma fråga till miljö- och klimatministern samt vice statsministern. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Jag väljer att svara på dem i ett sammanhang. huvudägare fattade ett inriktningsbeslut om en stängning av reaktorerna i tidsintervallet 2018–2020. Ett formellt beslut om stängning har senare tagits av . Frågan är också avgjord genom omröstning i . Jag har i rollen som energiminister inte några synpunkter på Vattenfallkoncernens marknadsmässiga bedömningar.
frs · H7121682 · 2020-07-31 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1682 av (SD) Restriktioner på badplatser för att undvika smittspridning har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser att förhindra ökandet av smittspridningen och om jag och regeringen avser att införa särskilda restriktioner när det gäller badplatser. På badplatser liksom i andra miljöer är det viktigt att alla bidrar till att minska risken för smittspridning. Det innebär bland annat att man bör hålla avstånd till andra. Ansvaret för att minska risken för ytterligare smittspridning ligger på var och en. Detta följer av föreskrifter och allmänna råd om allas ansvar att förhindra smitta av covid-19 m.m. (HSLF-FS 2020:12). Alla verksamheter i ska utifrån myndighetens eller smittskyddsläkarens rekommendationer vidta lämpliga åtgärder för att minska risken för smittspridning. Det kan t.ex. innebära att begränsa antalet personer som vistas i en lokal eller anvisa rekommenderat avstånd mellan besökarna. Den som ansvarar för driften av en badplats, t.ex. ett företag eller en kommun, ska i likhet med övriga verksamheter i säkerställa att lämpliga åtgärder vidtas för att undvika smittspridning. En sådan åtgärd kan vara att informera besökare på badplatser om rådande rekommendationer. fick länsstyrelserna i uppdrag av regeringen att följa efterlevnaden av rekommendationer, riktlinjer och råd för inrikesresor och sommaraktiviteter. Därtill beslutade regeringen om att länsstyrelserna får i uppdrag att sprida information och goda exempel på åtgärder som kommuner och andra berörda aktörer kan vidta för att minska risken för ökad smittspridning. har även Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) tillsammans med bl.a. genomfört en informationskampanj riktad till allmänheten om vikten av att fortsätta följa gällande rekommendationer samt ta del av aktuell myndighetsinformation.
frs · H7121683 · 2020-07-07 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:1635 av (SD) erkännande av folkmord och 2019/20:1683 av (SD) Erkännande av folkmordet har frågat mig varför den inte har erkänt folkmordet i och IS folkmord, och varför inte tydligt har markerat mot den turkiska regeringen om erkännande av dessa folkmord. har frågat mig om kommer att erkänna folkmordet i enlighet med beslut . För regeringens del råder ingen tvekan om att det begicks fruktansvärda massövergrepp mot minoriteter i det sönderfallande . Omkring en miljon människor beräknas ha blivit offer. Både dåtida rapporter från till exempel svenska ambassaden i och nutida forskning vittnar om ett ofattbart stort antal människor som mördades, deporterades eller tvingades på flykt från sina hem. En betydande del av det kristna befolkning mördades urskillningslöst, en majoritet var armenier men bland offren fanns även andra kristna minoriteter: assyrier, syrianer, kaldéer och greker. Skildringarna av vad som hände är förskräckliga. Frågor om hur en regering bör förhålla sig till, och benämna, massövergrepp i det förflutna i en annan stat är dock komplicerade och innehåller folkrättsliga, konstitutionella, straffrättsliga och politiska aspekter som vi inte kan bortse från. Vi har alla ett ansvar av att dra lärdom av vår historia. Regeringen har gett stöd till flera projekt som främjar kunskap och dialog om massövergreppen 1915. Ingen kan heller ha undgått de fruktansvärda och ofattbara vittnesmål vi hört från de som fallit offer för Daeshs grymhet, inte minst från de yazidiska kvinnor och barn som förslavats och hållits som fångar av Daesh.
frs · H7121684 · 2020-07-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1684 av (SD) Grundprinciperna för svenskt bistånd har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att svensk biståndspolitik ska vila på samma grundprinciper oavsett mottagarland. internationella bistånd baseras på den inriktning som presenteras i regeringens policyramverk för internationella utvecklingssamarbete och humanitära bistånd (skr. 2016/2017:60). Denna inriktning gäller var än svenskt bistånd bedrivs; i vart och ett av våra samarbetsländer. Vid en negativ utveckling vad gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i ett av våra samarbetsländer är utgångspunkten att stödet till staten ska minska. Det är viktigt att fortsätta stödja de krafter som bedöms ha viljan och förmågan att bidra till ökad demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. fortsätter att stå upp för de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna, särskilt när de utmanas. Denna utgångspunkt är likaså gällande i relation till vart och ett av våra samarbetsländer. Samma värderingar och kriterier gäller för alla de länder vi samarbetar med och/eller har bistånd till. Men situationen skiljer sig radikalt mellan länderna och det avgör naturligtvis hur vi kan agera i varje enskilt land. Tillsammans med de riktlinjer och principer vi arbetar utifrån måste man också förstå hur biståndet verkar i sin kontext. Gällande befinner sig det palestinska folket i en oerhört svår situation där konflikten har skapat ett näst intill permanent tillstånd av utanförskap och arbetslöshet. Vår utgångspunkt är att vi vill medverka till en tvåstatslösning och där är vi inte helt och fullt . Den negativa utveckling som skett inom demokratiområdet påverkar möjligheterna för biståndet och den inriktning vi valt. I den nya strategi som regeringen antagit skärper vi också kraven på ansvarstagande och demokratiska val i . Vi ger inte heller något budgetstöd till den Palestinska myndigheten. Det är inte som påstår och som vi har påtalat ett oräkneligt antal gånger; att svenskt bistånd går till palestinska terrorister. Vårt stöd går till både palestinska och israeliska aktörer som vill verka för fred och hållbar utveckling. Svenskt bistånd finns där för att både verka för en positiv utveckling, men också upprätthålla och möta basala behov. Men även om vi vid många tillfällen tydligt har förklarat detta upprepar och samma felaktigheter. Det är olyckligt och underminerar förtroendet för det viktiga arbete vi behöver stötta i regionen. När det gäller biståndet till så befinner sig landet i en helt annan situation med en nutidshistoria som är förfärande med en regim som, trots dessa erfarenheter, valt att ta tydliga steg bort från demokrati, pluralism och yttrandefrihet. I det fallet ökar vi nu insatserna för att motverka den negativa utvecklingen inom demokratiområdet, men avvecklar ett bredare samarbete vad gäller det övriga biståndet. Det finns därför både likheter och stora skillnader mellan dessa båda länder och varje strategi regeringen antar måste utgå från den unika situationen och de möjligheter och utmaningar som finns just där.
frs · H7121685 · 2020-07-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1685 av (SD) Återvändande IS-terrorister har frågat mig på vilket sätt regeringen avser att arbeta för att förhindra att fler IS-terrorister släpps ut eller lyckas rymma samt återvänder till . Daesh har begått fruktansvärda övergrepp av de mänskliga rättigheterna, terroristattentat, mord och våld mot civila. Organisationen utgör fortsatt ett allvarligt hot mot den internationella säkerheten. Regeringen har en nära och pågående dialog med den civila administrationen i nordöstra och har förtroende för de ansträngningar som görs för att garantera stabiliteten i området. är också en aktiv part i de diskussioner som förs om säkerhetssituationen i lägren, inom EU och med EU:s institutioner, samt inom ramen för den globala koalitionen mot Daesh. Utöver detta finns ett väl utvecklat samarbete mellan relevanta myndigheter. Om en person återvänder från konfliktområdena i och gör Säkerhetspolisen en individuell bedömning av denne. Om det finns anledning att anta att brott har begåtts inleds en förundersökning. Oavsett om det finns skäl att inleda en förundersökning eller inte, görs en bedömning av den återvändandes avsikt och förmåga att begå terroristbrott eller grova våldsbrott.
frs · H7121686 · 2020-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1686 av (SD) Palmolja i livsmedel har frågat mig om jag och regeringen avser att arbeta för en minskning av palmolja i livsmedel. Jag håller med om att det är problematiskt att palmolja fortfarande förekommer i så stor del av våra livsmedel när det varken är bra för människan eller miljön. Jag ser med oro på att den intensiva palmoljeproduktionen kan orsaka koldioxidutsläpp, en försämrad biologisk mångfald och lidande för människor på grund av fattigdom och korruption. Jag är angelägen om att alla berörda branscher i arbetar med att skapa mer hållbara leverantörskedjor. Vad gäller hälsomässiga aspekten av palmolja bör vi enligt äta mer av det nyttiga fettet som finns i raps- och olivolja, och minska på det mindre nyttiga, mättade fettet, som finns ibland annat palmolja. Forskningen visar tydligt att risken för hjärt- och kärlsjukdom minskar när en del av det mättade fettet byts ut mot omättat. Vid produktion av vissa vegetabiliska oljor, såsom palmolja, bildas oönskade ämnen, glycidylestrar och 2- och 3-MCPD. De hittas också i produkter som kakor och bakverk eftersom de ofta innehåller palmolja samt i margariner och vissa livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn. Inom EU finns gränsvärden för glycidylestrar och 3-MCPD för barnmat och vegetabiliska oljor. Arbete pågår på EU-nivå för att ytterligare gränsvärden ska tas fram. Från svensk sida deltar aktivt i detta arbete. Industrin har jobbat med att sänka halterna av dessa ämnen i olja. Halterna har halverats i palmolja men de innehåller fortfarande förhöjda halter. Om ett livsmedel innehåller palmolja ska det, enligt och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, anges i ingrediensförteckningen på förpackningen vilket ger konsumenten information och möjlighet att välja en annan produkt som inte innehåller palmolja. Jag välkomnar också att branschorganisationen har undertecknat den så kallade Amsterdamdeklarationen för att stödja en fullt hållbar leverantörskedja av palmolja . Ett annat positivt exempel är branschinitiativet Hållbar Livsmedelskedja med tio ledande svenska livsmedelsföretag och Världsnaturfonden som arbetar för att säkerställa att livsmedelsförsörjningen för en växande befolkning kan ske inom de planetära gränserna. Tillsammans med livsmedelsbranschen arbetar jag aktivt för att säkerställa att det finns rätt förutsättningar för att den svenska livsmedelskedjan ska vara hållbar och globalt konkurrenskraftig till 2030. Jag följer arbetet med omställningen till en hållbar leverantörskedja av palmolja och även det som görs inom ramen för Amsterdamdeklarationen nära.
frs · H7121687 · 2020-07-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1687 av (SD) Akuta kapacitetsbrister i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att långsiktigt lösa de akuta kapacitetsbrister som kommunerna runt om i lider av. På vissa håll i finns regionala och lokala nätbegränsningar som kan innebära svårigheter att ansluta tillkommande elförbrukning eller elproduktion. Elnäten på alla nivåer behöver utvecklas och användas effektivt i takt med den ökande elektrifieringen av samhället. Stora investeringar i elnätet sker nu i . I programmet Ström bygger , och nya elförbindelser och stationer för att stärka elnätet. Tillsammans med kommuner och byggbolag i finansieras ett femtiotal projekt som berör 20 kommuner. Den totala investeringen beräknas till . Projekten beräknas att vara genomförda till 2028. I programmet Väst förstärker elnätet i de västra delarna av med en ny 400 kV-förbindelse. Den totala investeringen beräknas till . Projekten beräknas att vara genomförda till 2027. Ledtiderna för elnätsprojekt behöver bli kortare. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag baserat på betänkande Moderna tillståndsprocesser för elnät (SOU 2019:30). Syftet är bl.a. att förkorta handläggningstiderna hos såväl nätföretag som myndigheter. Med vetskap om att det tar tid att bygga nät är det viktigt att även arbeta med andra kortsiktigare lösningar. Regeringen har uppdragit åt och fyra länsstyrelser, däribland i , att kartlägga, analysera och återkomma med förslag kopplat till nätkapacitetsbrist. Uppdragen kommer att redovisas . Regeringen avser även fortsätta att främja och undanröja hinder för efterfrågeflexibilitet. Flera initiativ pågår inom området och för att nämna något beslutade regeringen om ett uppdrag om smarta elnät till och .
frs · H7121688 · 2020-07-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1688 av (SD) En hållbarare tågtrafik har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser att arbeta för en hållbarare tågtrafik. Regeringen har höga ambitioner när det gäller den svenska järnvägen. Vi har därför konsekvent prioriterat ansvarsfulla investeringar i samhällsbygget. beslutade regeringen om en trafikslagsövergripande nationell plan för transportinfrastrukturen. Det innebär en satsning på transportinfrastruktur. Det är också den största järnvägssatsningen i modern tid med omfattande nyinvesteringar men också en rekordstor ökning av järnvägsunderhållet. Beslutet innebär att anslaget till järnvägsunderhåll ökade jämfört med den föregående 12-åriga planperioden. är ansvarig för att planera och genomföra underhållsåtgärder i den statliga järnvägsanläggningen. har inte genomfört så mycket järnvägsunderhåll som . Det är positivt för att kunna rusta upp en sliten järnvägsanläggning och skapa förutsättningar för en robustare och punktligare tågtrafik. Upprustningsarbetet fortsätter i hög takt även kommande år och är ett flertal såväl större som mindre banarbeten inplanerade. I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen genomförs utökningar av järnvägsunderhåll med –2022. Efter regeringens förslag i en extra ändringsbudget genomförs ytterligare satsningar på underhåll av järnvägar och vägar i hela landet. Totalt satsas varav järnvägsunderhåll ökas med . Satsningarna skapar förutsättningar för att stärka järnvägens funktionalitet och bidrar även positivt till en ökad sysselsättning.
frs · H7121689 · 2020-07-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1689 av (SD) kritik mot har frågat mig hur regeringen ser på varning, där tydligt pekas ut som ett särskilt riskland, och vilka eventuella åtgärder jag anser vara aktuella med anledning av detta. Det är olyckligt att () inledningsvis gjorde ett uttalade om ökad smittspridning i – när det egentligen handlade om att statistiken återspeglade att antalet testade för covid-19 ökat. När WHO informerades om detta togs uttalandet tillbaka och deras bedömning blev i stället att läget i är stabilt med en minskning i antalet allvarliga sjukdomsfall och att sjukvården klarar av att hantera situationen.