ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811692 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:692 En flygplats av särskilt intresse av (M) till Försvarsminister (S) I den av regeringen tillkännagivna försvarspropositionen omnämns Åre särskilt när det gäller tillkommande sidobaser, med orden att infrastrukturen för flygplatsen på behöver säkras, då regeringen bedömer att har en strategisk betydelse för Försvarsmaktens framtida utveckling. sa Försvarsmakten nej till () planer att fjärrstyra flygtrafikledningen på strategiskt belägna . Orsaken var och är att deras verksamhet inte ska kunna observeras av främmande makt på grund av risken för cyberintrång i den mjukvara som fjärrstyrningen bygger på. En annan orsak är att förbindelsen mellan och fastlandet inte är möjlig att övervaka för att förhindra sabotage i syfte att försöka slå ut flygledningen. Systemet som ska införas på fyra statliga flygplatser, däribland Åre , är helt enkelt för lätt att manipulera eller på annat sätt utföra sabotage mot. Enligt propositionen är en ort i en strategiskt mycket viktig del av landet sett ur militärt perspektiv. Regeringen föreslår därför även att ett utbildningsdetachement förläggs till , underliggande (I 21) i . Sårbarheten med fjärrstyrning är redan konstaterad av Försvarsmakten för flygvapnets verksamhet på . De satsningar som enligt propositionen ska göras på det strategiska området och riskerar att inte kunna uppnå avsedd verkan med denna sårbarhet i flygplatsens infrastruktur. Infrastrukturminister gav LFV i regeringsuppdrag att analysera och redovisa konsekvenser vid införandet av flygledning på distans vid det statliga utbudet av flygplatser (N2018/02442/SUBT). Det var inte förvånande att LFV i sitt svar (LFV D-2018-150948) redovisade slutsatser om sitt eget projekt som var översvallande positiva. LFV angav också i sin analys att Åre är en av de statliga flygplatser i basutbudet som inte är av särskilt intresse för Försvarsmakten, till skillnad från flygplatserna (F 21) och (F 17) samt . Åre var därmed en av fyra flygplatser i det statliga basutbudet där Försvarsmakten då gav sitt samtycke till fjärrstyrd flygtrafikledning. Det kan också tilläggas, precis som LFV själva säger i sin konsekvensanalys, att tornet på Åre är ett av tre torn som inte är i behov av renovering eller nybyggnad då det likt tornen på och hör till de modernaste i det statliga utbudet. Även längst upp i norr med sitt nyrenoverade torn är beläget nära det militärt känsliga Arktisområdet. LFV skrev också i sin analys att anslutningen till fjärrstyrning innebär tillkommande risker och sårbarheter. Omvärldsutvecklingen har inte förändrats till det bättre, och försvarsminister har uttalat att ett militärt angrepp mot inte kan uteslutas. I propositionen uttalas i tydliga ordalag att Åre nu är av särskilt intresse för Försvarsmakten. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att begära omprövning av beslut att fjärrstyra flygtrafikledningen på Åre ?
fr · H811693 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:693 Arbetslöshetskrisen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Socialdemokraternas viktigaste vallöfte i valet var att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. 27 av 28 EU-länder använde högkonjunkturen för att minska arbetslösheten, men inte . Här försämrades situationen kraftigt jämfört med andra nationer. är den av EU:s medlemsstater där arbetslösheten ökat mest , och även nu under den pågående krisen sticker ut i oroväckande riktning. uppgick arbetslösheten till enligt arbetskraftsundersökningarna () och antalet arbetslösa till 453 100 personer. Det är en ökning jämfört med samma månad föregående år och motsvarar omkring 121 600 fler arbetslösa. I säsongsrensade och utjämnade siffror låg arbetslösheten kvar på . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta i närtid för att sänka arbetslösheten?
fr · H811694 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:694 Drivmedelsförsörjning i hela landet av (M) till Statsrådet (S) En stor del av landets mackar står inför omfattande upprustningsbehov när säkerhetskraven skärps, skriver och andra medier. Många mackar befaras inte ha råd med de investeringar som krävs och riskerar att gå under när de inte kan möta kraven, varnar branschen. Det handlar om själva förvaringen av drivmedel och bränslen. måste alla rörledningar som ligger under jord säkras mot rost för att innehållet inte ska riskera att läcka ut och orsaka brandrisk eller miljöskador, enligt uppgifter i medierna. Drivmedelsstationer som inte redan gjort detta måste enligt Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) föreskrifter antingen uppgradera sina befintliga rör med skydd eller byta ut alltihop mot nytt. Notan för ett sådant arbete beräknas kunna landa på , enligt branschorganisationen . MSB har gjort konsekvensutredningar i samband med att föreskrifterna togs fram och konstaterar där att det kommer att beröra många företag. Men det går inte att ta hänsyn till att vissa har pressad ekonomi, menar MSB, som ansvarar för föreskrifterna. Företag kan erhålla ett bidrag från staten, men det täcker inte samtliga kostnader, och dessutom måste man först genomföra åtgärden och ligga ute med pengarna innan man kan få tillbaka pengarna för delar av investeringen. Det är av avgörande betydelse för landsbygden att man kan tanka drivmedel i närheten av där man bor, och därför skulle den här förändringen påverka landsbygden mycket negativt om den verkställdes. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkerställa en god tillgänglighet till drivmedel i hela med anledning av ovanstående krav från MSB?
fr · H811695 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:695 Brist på bredbandsutbyggnad på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) En väl fungerande bredbandsutbyggnad är nödvändig för att människor och företag ska kunna bo och verka i vårt land. har dock endast fyra av tio hushåll på landsbygden tillgång till bredband, och självklart är detta förödande och mycket oroväckande. Utbyggnaden av den digitala infrastrukturen har minskat. Enligt () har investeringarna i bredband minskat med , och den negativa utvecklingen förväntas fortsätta. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad anser statsrådet om den nuvarande situationen gällande den ojämlika tillgången på bredbandsutbyggnad i vårt land, och vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra den oacceptabla situationen på landsbygden där utmaningarna är störst?
fr · H811696 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:696 Översyn av förebyggande sjukpenning av (M) till Statsrådet (S) Förebyggande sjukpenning är en ersättning för förlorad inkomst som en försäkrad person kan få när han eller hon måste vara borta från sitt arbete för att kunna delta i medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering. Förmånen infördes , och regelverket behöver moderniseras för att förmånen ska bli mer ändamålsenlig och träffsäker i det förebyggande arbetet mot ohälsa och sjukfrånvaro. En försäkrad person kan endast få förebyggande sjukpenning om behandling eller rehabilitering pågår under av arbetsdagen. Restiden kan avgöra om en person kommer upp i den tid som krävs för att få rätt till ersättning. I praktiken innebär det att en person som ska delta i en timmes behandling och har lång restid till sin vårdinstans kan få beviljad rätt till förmånen, medan en person med samma behandling och kort restid inte får rätt till förmånen. godkänner inte pedagogiska eller sociala inslag, medan hälso- och sjukvården anser att sådana inslag är en självklar del i många behandlingsprogram. Reglerna för förebyggande sjukpenning fungerar förhållandevis väl när det gäller personer som blir behandlade eller rehabiliterade på grund av kroniska sjukdomar och missbrukssjukdomar, men de fungerar inte när det gäller psykisk ohälsa eller diffusa symtom där en läkare inte ställt någon diagnos. Vi ser nu att den psykiska ohälsan ökar och att reglerna för förebyggande sjukpenning är i stort behov av en översyn för att anpassas till hur verkligheten ser ut, inte minst för att undvika långa sjukskrivningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att anpassa regelverket med målsättningen att minska sjukskrivningarna?
fr · H811697 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:697 Finansiering av Civil Rights Defenders av (SD) till Statsrådet (MP) Civil Rights Defenders (CRD) är en internationell människorättsorganisation som är politiskt och religiöst obunden. Man bedriver bland annat ”påverkansarbete” och är finansierade av bland andra svenska statliga myndigheter som Sida (), (), (), (), Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (1,) och (). Utöver de statliga organisationerna bidrar bland andra Postkodlotteriet (), (3,) och National Endowment for Democracy (1,). Civil Rights Defenders har startat en massiv påverkansoperation under namnet Grattis diktatorer! där man skriver: ”Allt fler val riggas för att korrupta ledare ska kunna behålla makten.” I kampanjen pekas tre ledare ut: i , i och – i . Kampanjen körs via organisationens webbplats, på Facebook och på reklamaffischer. Att peka ut en europeisk ledare som , som valts i fria och demokratiska val i ett EU-medlemsland, och likställa honom med diktatorer som och , som begått och begår fruktansvärda övergrepp på sina folk och grannar, är inte bara osmakligt utan också direkt felaktigt. Vad syftet är med att driva en sådan här kampanj i , utöver att försöka samla in mer pengar för att sedan driva påverkansoperationer i andra länder, kan ju ifrågasättas. CRD skriver i sin kampanj: ”Över hela världen vågar människor göra motstånd för att skapa en framtid där förtryckare inte kan ta sin makt för given.” Svenska folket tillsätter eller avsätter dock inte andra länders ledare. Med tanke på var en del av CRD:s finansiering kommer ifrån är det kanske inte förvånande att man blandar in premiärminister med de två diktatorerna, men att svenska statliga myndigheter bidrar med svenska skattemedel till en organisation som gör detta är desto mer anmärkningsvärt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att vidta några åtgärder vad gäller att Sida finansierar en organisation som driver en sådan här kampanj?
fr · H811698 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:698 Finansiering av Civil Rights Defenders av (SD) till Utrikesminister (S) Civil Rights Defenders (CRD) är en internationell människorättsorganisation som är politiskt och religiöst obunden. Man bedriver bland annat ”påverkansarbete” och är finansierade av bland andra svenska statliga myndigheter som Sida (), (), (), (), Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (1,) och (). Utöver de statliga organisationerna bidrar bland andra Postkodlotteriet (), (3,) och National Endowment for Democracy (1,). Civil Rights Defenders har startat en massiv påverkansoperation under namnet Grattis diktatorer! där man skriver: ”Allt fler val riggas för att korrupta ledare ska kunna behålla makten.” I kampanjen pekas tre ledare ut: i , i och – i . Kampanjen körs via organisationens webbplats, på Facebook och på reklamaffischer. Att peka ut en europeisk ledare som , som valts i fria och demokratiska val i ett EU-medlemsland, och likställa honom med diktatorer som och , som begått och begår fruktansvärda övergrepp på sina folk och grannar, är inte bara osmakligt utan också direkt felaktigt. Vad syftet är med att driva en sådan här kampanj i , utöver att försöka samla in mer pengar för att sedan driva påverkansoperationer i andra länder, kan ju ifrågasättas. CRD skriver i sin kampanj: ”Över hela världen vågar människor göra motstånd för att skapa en framtid där förtryckare inte kan ta sin makt för given.” Svenska folket tillsätter eller avsätter dock inte andra länders ledare. Med tanke på var en del av CRD:s finansiering kommer ifrån är det kanske inte förvånande att man blandar in premiärminister med de två diktatorerna, men att svenska statliga myndigheter bidrar med svenska skattemedel till en organisation som gör detta är desto mer anmärkningsvärt. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder vad gäller att myndigheter inom hennes ansvarsområde finansierar en organisation som driver en sådan här kampanj?
fr · H811699 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:699 Inventering av vägskyltars placering av (SD) till Infrastrukturminister (S) Vägmärken är viktiga inslag i trafikmiljön då de vägleder fordonsförare och fotgängare. De flesta vägmärken placeras på ett bra och informativt sätt i trafikmiljön, men ibland blir placeringen felaktig. Fordonsförare upplever emellanåt att ett vägmärke placeras direkt olämpligt vid en korsning och att dess placering skymmer sikten för fordonsföraren. Det innebär att man kan tvingas köra längre ut i korsningen och därmed riskera att orsaka en olycka. Vägmärken kan också placeras på ett sådant sätt att de utgör en direkt skaderisk för fotgängare, cyklister och övriga oskyddade trafikanter. Vägmärken är i regel tillverkade av aluminium och har skarpa kanter och hörn. Vägmärkenas syfte är att öka trafiksäkerheten genom att vägleda fordonsförare och fotgängare. Det blir därför olyckligt när vägmärken och deras placering får direkt motsatt effekt i säkerhetsarbetet. har en förordning som mycket tydligt reglerar både utformning och placering av vägskyltar. Som vägtrafikant eller fotgängare kan man konstatera att förordningen gällande utformning och placering av vägmärken alltför ofta inte följs. De skyltar som är placerade i strid mot gällande regelverk bör naturligtvis åtgärdas innan en olycka inträffar. I samma inventering bör ingå en bedömning av huruvida skyltar fyller en relevant funktion eller inte. Det ska innebära att skyltar som kan anses vara överflödiga också tas bort. Vägskyltar som är felaktigt placerade utgör en icke obetydlig skaderisk där kostsamma personskador kan bli följden. Lägg därtill det mänskliga lidandet och risken för bestående skador. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att ge i uppdrag att inventera beståndet av vägmärken och åtgärda eventuella brister?
fr · H811700 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:700 Yrkesförarnas behörigheter under pandemin av (KD) till Infrastrukturminister (S) Yrkesförare verksamma i transportbranschen behöver med regelbundenhet förnya sina yrkeskompetensbevis och genomgå fortbildning. Under den rådande pandemin har detta försvårats. riktlinjer och den konkreta smittorisken under den höga smittspridning som präglat landet under stora delar av 2020 har förhindrat yrkesförarna att genomföra de lagstadgade utbildningar som krävs. Detta har medfört att ett flertal förare står utan yrkeskompetensbevis och att ännu fler är i riskzonen att hamna i en liknande situation. Med den andra vågen av covid-19 har utsikterna till lättnader i restriktionerna försämrats. Att chaufförer mister sin yrkesbehörighet riskerar att allvarligt inverka på förmåga att upprätthålla det logistiska transportsystem som krävs för att transportera livsmedel och övriga varor – en mycket allvarlig säkerhetsrisk med andra ord. Ansökningstiden för regeringen att ansöka om tillfälliga förlängningar av yrkeskompetensbevis nationellt har passerat. Det återstår därför för regeringen att lämna in en ansökan direkt till Europeiska kommissionen om förlängning av perioden för att genomgå fortbildning eller förnya yrkeskompetensbeviset. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att säkra yrkesförarnas möjligheter att fortsätta sin yrkesutövning under den pågående pandemin?
fr · H811701 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:701 , vinbönder och gårdsförsäljning av (M) till Socialminister (S) och specifikt kommuns geografiska läge är särskilt väl lämpat för odling av grödor för livsmedel. Intresset för närproducerade livsmedel av hög kvalitet växer. Under har särskilt vinbönderna utvecklat sin produktion så att produkternas kvalitet prisas internationellt. Företrädare för besöksnäringen menar att vinodlingarna i och med denna utveckling är en betydelsefull del av matlandet med stor dragningskraft, och den lokala handeln, besöksnäringen och måltidsturismen utvecklas. Vinodling är en relativt ny odlingsgren i och är i jämförelse med annat jordbruk arbetskraftsintensiv. Som ett exempel har vingårds framgångsrika och prisade verksamhet en odlingsareal om och 13 anställda på årsbasis, att jämföra med Krapperups slotts och 4 anställda. I takt med att vingårdarna både blir fler och odlar på större arealer finns en möjlig växande arbetsmarknad. Besökare på vingårdar efterfrågar ofta möjlighet att köpa med sig av produkterna, men nuvarande lagstiftning hindrar detta. Försäljning av alkohol från producent direkt till konsument är ett nytt inslag i , och erfarenheter av detta behöver skapas och tas till vara för att bättre förbereda lagstiftning inom området. För att möjliggöra för vingårdarnas besökare att köpa med sig av de lokalproducerade produkterna direkt från vingården har kommun ansökt hos regeringen om att bli pilotkommun för gårdsförsäljning av lokalt producerat vin. Dessa ansökningar har regeringen avslagit med motiv som kan anses vara bärande efter beslut genom socialutskottets betänkande 2017/18:SoU8 om att regeringen bör verka för en lagstiftning som möjliggör gårdsförsäljning. När regeringen nu sjösätter en tredje utredning om gårdsförsäljning borde det vara hög tid att förbereda både som region och kommun för gårdsförsäljning genom att utse kommun till pilotkommun för gårdsförsäljning av lokalt producerat vin. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att möjliggöra för kommun att bli pilotkommun för gårdsförsäljning av lokalt producerat vin?
fr · H811702 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:702 Mervärdesskattedirektivet och digitaliseringen av (KD) till Finansminister (S) Skattesatsen för mervärdesskatt är i normalfallet , men för en rad tjänster gäller lägre skattesatser. En av dessa är ”utnyttjandet av sportanläggningar”, som det uttrycks i mervärdesskattedirektivet. För dessa får reducerad skattesats tillämpas, och har satt denna till . Det innebär att den som till exempel köper träningshjälp av en personlig tränare utöver kostnaden för själva tjänsten också betalar 6 procents moms, som sedan tränarens företag betalar in till staten. Detta gäller dock bara under förutsättning att tjänsten tillhandahålls på en sportanläggning. Det innebär att ett företag som tillhandahåller tjänsten genom en onlinebaserad plattform inte omfattas av mervärdesskattedirektivets undantag. Den som köper en sådan träningstjänst ska betala den normala skattesatsen, i . Skatten blir alltså mer än fyra gånger så hög om tränare ger instruktioner på distans över nätet än om det sker i träningslokalen. Det blir allt vanligare att olika verksamheter tillhandahåller sina tjänster digitalt. I takt med utvecklingen ter det sig alltmer omodernt att skilja på om en tjänst tillhandahålls digitalt eller inte. Covid-19-pandemin har förstärkt utvecklingen kraftigt. Troligen har utveckling av digitala tjänster skett . För verksamheter som tillhandahåller tjänster som omfattas av reducerade skattesatser kan det leda till orimliga problem när tjänster beskattas olika beroende på hur de tillhandahålls, och det finns en överhängande risk att dessa problem förstärks i takt med den digitala utvecklingen. Mot bakgrund av detta måste regeringen agera. Det går inte att fortsätta att skilja på e-tjänster och ”vanliga” tjänster på detta sätt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur agerar ministern och i EU för att modernisera mervärdesskattedirektivet så att inte digitaliseringen hålls tillbaka?
fr · H811703 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:703 Ytterligare åtgärder mot av (SD) till Utrikesminister (S) Demokratirörelsen i är fortfarande stark, trots regimens gränslösa brutalitet, omfattande massarresteringar och ständiga propaganda. oppositionsledare, tillika berättigade vinnare av presidentvalet, , besökte och beskrev den ihärdiga önskan om demokrati hos demonstranterna så här: När en demonstrant blir gripen, går en ny ut för att ta dennes plats. Efter att likt andra som ansetts vara ett hot mot den illegitima regimen landsförvisades Tichanovskaja och lever därför i exil i , . Som oppositionsledare är hon inte bara en symbol för den enorma frustration som finns hos befolkningen utan även ett språkrör för den vilja som vi så sällan får höra direkt från folket. Efter årtionden av diktatur, maktmissbruk och korruption är det även folkets vilja att ytterligare tuffa till åtgärderna mot diktaturen. De efterlängtade sanktionerna från EU som infördes efter en lång väntan räcker inte. För att den belarusiska demokratirörelsen, motståndskraftiga privatpersoner och civilsamhället ska orka stå emot förtrycket krävs ökat stöd till dem som det krävs åtgärder för att försvaga regimen, främst genom att begränsa den statliga ekonomin. Vidare måste vara tuffare mot diktatorn och närstående. Han bör vara medveten om att hans tid är förbi och att så länge som han vägrar lämna ifrån sig makten så kommer han inte att kunna leva som vanligt, ej heller ska hans regim erkännas som legitim. Mot bakgrund av de omfattande kränkningar som han står bakom bör också det internationella samfundet vara berett att inleda rättsliga processer mot honom. har drivit på för införandet av nationella sanktionsmöjligheter genom en så kallad Magnitskijlagstiftning. Hade vi haft en sådan hade vi i likhet med exempelvis de baltiska länderna kunnat ligga i framkant när EU-maskineriet är trögt. ser vi hur flera modiga demonstranter känner en förtvivlan över att de inte får mer stöd under denna viktiga tid när de är beredda att offra precis allt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Kan vi förvänta oss att ministern agerar för att skärpa sanktionerna eller tonen mot , och hur avser ministern i sådana fall att stödja demokratiaktivisterna och den politiska oppositionen?
fr · H811704 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:704 Stora medieplattformar som hotar yttrandefriheten av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Under statsministerns frågestund ställde jag följande fråga: ”Vilka åtgärder anser statsministern behöver vidtas för att säkra att röster och åsikter inte tystas i debatten?” Frågan grundar sig i att globala medieaktörer har fått en betydande makt över informationsinfrastrukturen i . Framför allt har amerikanska och kinesiska aktörer fått omfattande möjligheter att påverka informationsspridningen och vilka yttranden som kan göras. Flera inflytelserika debattörer och politiker, men även vanliga medborgare, har tystats genom att få sitt konto avstängt på veka grunder. Med tanke på hur stort det blivit med sociala medier och deras plattformar är det oroande att privata företag på ett enkelt vis kan stänga av konton på svaga grunder. Plattformarna har sin policy (ofta flera hundra sidor lång med komplicerade termer) att luta sig mot, medan vi som önskar svar på frågor och reda ut missförstånd eller felaktiga fakta tystas eller inte får tag på den ansvarige. Det är ett problem. Med en snabb digital utveckling sker även förändringar som vi konsumenter varken ser eller förstår. Algoritmer är ett typexempel. Det ligger även företagshemligheter bakom själva uppbyggnaden och hur de används. Statsministern nämnde algoritmerna i sitt svar på följande vis: "Någon har sagt att vi nog bör kräva mer transparens av de olika aktörerna, inklusive de stora plattformarna, när det till exempel gäller hur algoritmer är uppbyggda. Här har vi ett gigantiskt problem. Om man fick tänka fritt skulle vi kanske ha haft någon typ av public service för sociala medier som skulle kunna garantera det här." Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Delar ministern synen att vi borde ha ett public service för sociala medier för att få än mer transparens i hur algoritmer fungerar och är uppbyggda?