ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7112064 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2064 Vårdnadstvister utan riskbedömning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) redovisade Ekot () att en majoritet av de 144 vårdnadsdomar som avgjordes i landets tingsrätter inte tog hänsyn till tidigare våld som kan ha förekommit i familjen. Enligt lag ska domstolen alltid göra en riskbedömning vid vårdnadsdomar. Det är därför mycket allvarligt att detta inte sker. Undersökningen visar att det i hela 133 av de granskade vårdnadstvisterna fanns uppgifter om våld, hot eller övergrepp. En riskbedömning gjordes dock bara i 36 av fallen. Det är oacceptabelt. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad tänker ministern vidta för åtgärder så att barnets bästa faktiskt blir avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge, som det står i lagen?
fr · H7112065 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2065 Utvärdering av plastpåseskatten av (M) till Finansminister (S) När man inför nya skatter är det ju viktigt att man verkligen före och efter gör en utvärdering av effekterna av den nya skatten. När regeringen införde den nya plastpåseskatten gjorde man ingen konsekvensanalys före beslutet eller utredde vad skatten skulle kunna innebära för handel, företag och jobb i eller vilka mätbara effekter skatten skulle få på miljön. befolkning är mycket miljömedveten, och man tar vara på sina plastpåsar, som används till att förvara i eller att lägga soparna i innan de slutligen går till återvinningen. plastpåsar hamnar inte i havet, utan med största säkerhet landar de i värmeverken för återvinning. Regeringen hävdade före införandet av plastpåseskatten att den var viktig för miljön. Det vore därför intressant att veta vad regeringen har använt eller kommer att använda för mätinstrument och mätmetoder för att påvisa vilka effekter plastpåseskatten i har för miljön. Min fråga till finansminister : När kommer man att göra utvärderingen av den nya plastpåseskatten i och redovisa plastpåseskattens faktiska och mätbara effekter på miljön?
fr · H7112066 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2066 Statens finansiering av organisationer med koppling till islamism av (M) till Utbildningsminister (S) har diskussionen om statliga bidrag till såväl studieförbundet som trossamfund och andra civilsamhällesorganisationer tagit stor plats. Det finns flera exempel där organisationer har fått kritik och även har fått statsbidrag återkallade. är det studieförbund som i särklass har väckt mest diskussion i frågan om utbetalande av statligt stöd . Flera utredningar har företagits för att granska studieförbundet, den senaste på initiativ av . Den har dock kritiserats av bland annat terrorforskaren . Det förefaller finnas starka bevis för att studieförbundet har långtgående och fasta kopplingar till Muslimska . Detta trots att studieförbundet självt påstår att några sådana kopplingar inte finns. Islamiska i (Ifis), som är medlemsorganisation i och grundare av Ibn Rushd, är en del av in Europe (FIOE). FIOE grundades som Muslimska europeiska gren 1989. Ett konkret bevis på kopplingen mellan Ifis och FIOE är Ifis stadgar, som säger att alla tillgångar ska tillfalla FIOE vid upplösning av förbundet. Vad det verkar råder inget tvivel om att Ibn Rushd har starka kopplingar till Muslimska . Trots detta betalar ut stora bidrag till studieförbundet. Enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen är syftet med statens stöd att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin, något som inte borde kunna anses stämma in på Muslimska . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att göra förändringar i förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen för att dra in det statliga stödet till organisationer med kopplingar till Muslimska , såsom Ibn Rushd?
fr · H7112067 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2067 Det dödliga våldet i Järva av (S) till Statsrådet (S) Det är många föräldrar som har mist sina barn på grund av skjutningar i Järva. har det dödliga våldet återigen ökat. En bit ifrån Husbygårdsskolan sköts en ung kille ihjäl , och veckan innan var det en kille i som blev skjuten mitt bland barn. Detta sägs vara kopplat till den pågående gängkonflikten i området. Det här är några av många skjutningar som skett . Jag pratade med min ena granne i som upprepade att han vill flytta från området med sin familj. Jag gick över torget . Där träffade jag ännu en mamma som fått sin son skjuten. Hon berättade i detalj vad som hänt sonen. En kort bit därifrån, vid min gamla port, sköts två unga bröder. Den yngsta dog. Den äldre lever vidare – förlamad . Jag fortsatte att gå mot by; där var det ytterligare en ung kille som fick sätta livet till . Allt inom en radie av . Ofta hovrar polishelikoptern över Järva. Det inger såklart en känsla av att polisen agerar men också känslan av att ännu ett våldsdåd har ägt rum. Utöver detta finns det också en oro bland många medborgare att deras barn, anhöriga, vänner eller de själva bli skadade eller dö på grund av att de är på ”fel plats, vid fel tillfälle” som det kallas. För varje skjutning som sker är det inte bara en son eller dotter som saknas, det är också en bror, syster, farbror, faster eller vän som gått förlorad. Jag vet att ministern vet mycket om situationen och besökt Järva och lyssnat till människor . Men det är en desperation som växer sig fram i Järva. Det är en känsla av att det finns ett vi och dem. Och där hamnar Järva bland ”dem” när någon skjuts – att ingen bryr sig. Hoppet som går förlorat för varje kula som viner genom luften. Föreningslivet, stadsdelsförvaltningarna och enskilda personer gör massiva insatser i kombination med avhopparcentrum med mera. Ändå räcker det inte. Det dödliga våldet fortsätter. Vissa straff har höjts, tullen har fått förstärkningar och det förebyggande arbetet har delvis utökats, även om förskolorna verkar få skära ned det här året. Jag hoppas att den här utvecklingen ska vända. Jag älskar mitt område för det har så fina sidor bland allt det mörka som sker parallellt. Men jag vill också att fler ska känna hopp och framtidstro. Att fler ska vilja se sina barn växa upp i området. Att fler ska bry sig om varandra och att alla ska känna trygghet i Järva. Jag har själv jobbat i förskolan i . Jag vill inte se några fler barn fastna i gängens klor. Därför vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på utvecklingen, vilket arbete pågår för att minska våldet och öka tryggheten, och vilket förebyggande arbete måste ske för att få fler att känna framtidshopp?
fr · H7112068 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2068 Myndigheter och allemansrätten av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Vi har en allemansrätt i som innebär en stor frihet, men också ett stort ansvar för vår natur och gentemot markägare. Det är en stor tillgång och en unik möjlighet att vi som privatpersoner kan röra oss fritt i vårt lands vackra natur. Denna allemansrätt ska vi vårda under stort ansvar. Det har blivit allt vanligare att myndigheter, offentliga verksamheter, företag och föreningar med mera har börjat använda allemansrätten som en möjlighet att göra undersökningar, utredningar och aktiviteter i naturen. Dessa myndighetspersoner som på arbetstid eller ibland på sin fritid letar efter exempelvis fornlämningar, de tar jordartsprover, letar gamla träd, våtmarker, lövskogsinventeringar, har kurser och håller utbildningar i naturen gör detta utan att markägaren är informerad. Det är bra att många vistas i naturen och har möjlighet till det, men det minsta man kan begära är ändå att de ska ha en skyldighet att anmäla detta till markägaren och fråga om lov eller åtminstone meddela vad de avser att göra på marken. Jag vill däför ställa följande fråga till miljö- och klimatminister : Avser ministern att på något sätt se till att myndighetspersoner får ett ännu tydligare ansvar och en skyldighet att anmäla sig till markägaren vid undersökningar eller aktiviteter på markägarens marker?
fr · H7112069 · 2020-08-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:2069 Kriminalisering av deltagande i och samröre med kriminella gäng av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Den grova gängbrottsligheten har blivit allt värre . Skjutningarna har på många håll blivit vardag. Bara har fler än 150 personer dödats i över 1 100 skjutningar. De kriminella gängen har ofta kopplingar till utsatta områden och påverkar både befolkningen i områdena och myndigheterna. De brottsbekämpande myndigheterna har svårigheter att upprätthålla lag och ordning, vilket leder till att otryggheten är högre i dessa områden är på andra ställen. De kriminella gängens våldskapital bidrar också till att skrämma vittnen, och våldet drabbar även helt oskyldiga offer. Samhällsutvecklingen visar att dagens regler uppenbart behöver kompletteras. Mot den bakgrunden vill införa en bredare kriminalisering som träffar den som aktivt deltar i eller på annat sätt har samröre med kriminella gäng. Förslaget omfattar både deltagande i ett kriminellt gäng och samröre med ett kriminellt gäng. Det pågår ett arbete för att se över om deltagande i terroristorganisationers verksamhet ska kriminaliseras. En sådan förändring kräver sannolikt ändring i grundlag. har tidigare föreslagit att detta arbete ska inkludera samtliga våldsbejakande organisationer. Med hänsyn till den samhällsfara som de kriminella gängen i numera representerar finns anledning att även inkludera deltagande i ett kriminellt gäng i ett förbud. Föreningsfrihetens syfte har aldrig varit att skydda kriminellas rätt att organisera sig. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att ställa sig bakom förslag om att införa ett förbud mot deltagande i och samröre med kriminella gäng och ge den sittande grundlagsutredningen i uppdrag att se över föreningsfriheten även i detta avseende?
fr · H7112070 · 2020-08-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:2070 Utbyggnaden av i av (S) till Infrastrukturminister (S) Arbetena med att bygga ut i det så kallade inleddes med löftet att det skulle färdigställas . har arbetena pågått och de absolut vackraste och av medborgarna mest utnyttjade centrala delarna av , områdena runt och kanalen, har inte varit möjliga att nå för allmänheten. Buller och kraftiga trafikstörningar har varit vardag . lämnade så beskedet att projektet skulle försenas med och bli färdigt först samt att det drabbats av ökade kostnader från planerade 1,8 miljarder till 2,7 miljarder. Ett besked som mottogs med stor besvikelse och irritation i . Men det skulle bli värre än så. lämnade beskedet att en ny upphandling av entreprenör ska genomföras och att arbetena därför kommer att stå stilla . Bakgrunden till detta var att den entreprenör som tilldelats arbetena sa sig inte klara av uppgiften och drog sig ur. På uppges att målet nu är att bli klara . har alltså vackraste plats varit en avstängd och ful arbetsplats där det stora delar av tiden inte pågått något arbete och har arbetet helt stått stilla. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kan ministern bekräfta att arbetena i kommer att färdigställas enligt det besked som lämnas på , det vill säga 2022?
fr · H7112072 · 2020-08-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:2072 Försämrad postdistribution som hotar mediemångfalden av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Postnord ägs till av svenska staten. Företaget planerar nu att övergå till utdelning av post . Försök ska inledas. Områden i har pekats ut för detta. Ett par procent av morgontidningar distribueras via Postnord i samband med den ordinarie utdelningen av post. Ifall det blir utdelning kommer det att menligt påverka folks möjlighet att ta del av en tryckt tidning . Möjlighet kan kanske komma att finnas för Postnord att erbjuda någon särlösning för tidningar de dagar den ordinarie posten inte delas ut men då förenat med extra kostnader för medieföretag och ytterst prenumeranter. En levande och fungerande mediesektor är väsentlig för vår demokrati, och pålästa och informerade medborgare är en styrka för vårt svenska samhälle. Min fråga till kultur- och demokratiminister : Hur har ministern för avsikt att verka för att värna mediemångfald och medborgares möjligheter att ta del av tryckta tidningar i samband med att Postnord – som svenska staten är delägare i – kan komma att gå över till postdistribution endast ?
fr · H7112073 · 2020-08-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:2073 Skarvens tillväxt i av (M) till Statsrådet (S) Återigen kan vi i medierna läsa om såväl yrkesfiskarnas som fritidsfiskarnas oro för fiskbeståndet. Ett stort problem som uppmärksammats ett antal gånger är skarven. har öppnat för en mer generös tolkning av fågeldirektivet, vilket borde innebära att har ett större utrymme att agera. Det är också bra att och Havs- och vattenmyndigheten har skickat en strategi för svenskt fiske på remiss. Strategin innehåller en hel del bra förslag men bör aktualiseras till yrkes- och fritidsfiskarnas nuvarande situation. Under en alltför har vi sett den negativa utvecklingen för fiskbeståndet utan några faktiska åtgärder och krävs det handling. Skarvens, och för den delen även gråsälens, snabba tillväxt är ett hot mot landsbygdens utveckling och framför allt mot det småskaliga och kustnära fisket. Det har vi sett på flera ställen utefter , bland annat i där sportfiskare vittnar om en allvarlig utveckling. Den allvarliga utvecklingen har varit uppe för diskussion i ett antal gånger och ett antal regionala beslut kring skyddsjakt har beslutats, men har vi inte sett någon handling från regeringen. Trots beslut om skyddsjakt har utvecklingen gått åt fel håll och det görs inte tillräckligt. Det är hög tid att regeringen agerar, och det borde till exempel föras en gemensam dialog mellan å ena sidan yrkes- och fritidsfiskarna och å andra sidan länsstyrelserna i , och län för att enas om en nulägesbild och diskutera konkreta åtgärdsförslag. Svenskt yrkesfiske ska bygga på ansvarstagande och förordna ett långsiktigt hållbart fiske men då måste också ges rätt förutsättningar. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder är statsrådet beredd att vidta för en minskning av skarv?
fr · H7112074 · 2020-08-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:2074 Barnrättsperspektiv inom psykiatrin av (SD) till Socialminister (S) Barns rätt till självbestämmande och integritet måste stärkas inom psykiatrin. Det är viktigt att barn känner sig trygga i att söka vård för sin psykiska ohälsa och att det finns möjlighet att göra det helt på egen hand. Delaktighet och inkludering i den egna vården måste likaså vara en grundläggande rättighet för yngre patienter. Dagens föräldraperspektiv försvårar detta, och det finns behov av att i stället verka för ett mer tydligt barnperspektiv inom den psykiatriska vården. konvention om barnets rättigheter har efter fattat riksdagsbeslut nu blivit svensk lag. innebär ett förtydligande som syftar till att domstolar och rättstillämpare ska ha konventionens rättigheter i beaktande vid bedömningar i beslutsprocesser, vad gäller ärenden och mål som berör barn. ska syfta till att skapa en grund för ett barnrättsbaserat synsätt i all offentlig verksamhet. Det borde därmed också vara ett synsätt som implementeras mer tydligt inom barn- och ungdomspsykiatrin. Av den anledningen vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att arbeta för att ska inkorporeras, med syftet att kunna skapa ett mer barnrättsbaserat synsätt inom barn- och ungdomspsykiatrin?
fr · H7112075 · 2020-08-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:2075 Oväsen från bilar i stadskärnor av (M) till Statsrådet (S) har från en rad kommuner på flera platser i beskrivits som den mest problematiska någonsin när det kommer till högt spelande musik från fordon som trafikerar stadskärnor om natten. Bristen på utbud av andra aktiviteter på grund av den pågående pandemin har förvärrat situationen. I grunden handlar detta problem om fordon som spelar musik på mycket hög volym med kraftfulla ljudanläggningar inne i stadskärnor. Problemet är störst . Det påverkar inte bara privatpersoners möjligheter att sova om natten utan slår även hårt mot hotellverksamhet och besöksnäring. Det finns ett trettiotal kommuner i där detta utgör ett återkommande problem. Min egen hemkommun är en av de kommuner i landet som har störst problem. Att problemen får fortsätta år skapar en känsla av vanmakt hos dem som drabbas. Enligt representanter från Polisregion , där problemet är störst, är ett grundläggande problem är att det saknas verktyg för polisen att utfärda en ordningsbot för den som kör ett fordon som spelar mycket hög musik. Det har därför föreslagits förändringar i lagstödet med hänvisning till ett tydligare föraransvar i trafikförordningen. I har ett initiativ tagits där samtliga 15 kommuner gått samman för att presentera en skrivelse till regeringen om behovet av ett förändrat lagstöd. Det övervägs även om de 16 värmländska kommunerna kunde stödja detta initiativ. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Är statsrådet villig att verka för en översyn av lagstiftningen så att det blir möjligt att utfärda ordningsbot för att förhindra fordonstrafik med alltför hög musik?
fr · H7112078 · 2020-08-31 00:00:00 — Fråga 2019/20:2078 Digital samhällsbyggnadsprocess av (M) till Statsrådet (MP) har i en rapport, Enhetlig digital tillämpning av (rapport 2020:17), redovisat hur på uppdrag av regeringen , , särskilt arbetat med att främja utvecklingen för en enhetlig tillämpning av PBL i dess helhet i digital miljö. påtalar i rapporten att mer måste göras om målet att 2025 ska ha en digitalt obruten process som stöd för ett ökat bostadsbyggande ska uppnås. pekar på juridiska och organisatoriska hinder. framför att det finns behov av att skapa bättre förutsättningar för ett digitalt informationsutbyte lokalt såväl som nationellt och för att säkra en enhetlig tillämpning av PBL. För att åstadkomma detta bör regeringen enligt överväga om inte staten ska utveckla nödvändiga bastjänster för upprättande av lagreglerade beslut som detaljplaner, bygglov etcetera. poängterar särskilt behovet av en standardiserad lov- och byggprocess. De stora resurserna för digital transformation inom samhällsbyggnadsområdet satsas inte på nationell utveckling av en digital samhällsbyggnadsprocess utan ligger enligt i praktiken bundna i en rad olika innovationsprogram. framför att de konkreta resultaten i form av utveckling av exempelvis en digital samhällsbyggnadsprocess saknas. menar att det behövs satsning på reell utveckling så att innovationsidéerna som kommer fram omsätts i konkreta uppdrag och regelutveckling. Handläggningstider för att få fram byggrätt, bygglov och fastighetsbildning är ett mycket stort problem i stora delar av landet. Det innebär att bostäder inte byggs, att företag inte kan utvecklas och att det i slutändan blir dyrare att bo i och använda byggnader. Dessa problem har diskuterats i i ett stort antal interpellationsdebatter och har tagits upp i många skriftliga frågor. Öppna data och en helt digital samhällsbyggnadsprocess behöver införas, inte minst i en omstart av . Mot bakgrund av ställer jag frågan till statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att åstadkomma konkreta resultat och undanröja juridiska och organisatoriska hinder för att snabba på införandet av en digital samhällsbyggnadsprocess med tillgång till öppna geodata och fastighetsdata?
fr · H7112079 · 2020-08-31 00:00:00 — Fråga 2019/20:2079 Kriminellas vägspärrar och kontroller av individer av (L) till Statsrådet (S) Gängvåldet är ett hot mot hela rättssamhället. Så sent som rapporterar medierna om att ett kriminellt gäng upprättat egna vägspärrar i . Kriminella gäng försöker ta över kontrollen över hela bostadsområden. Deras regim och konflikterna mellan de olika gängen minskar friheten och skapar otrygghet i hela . Detta är en företeelse som måste mötas med kraftfulla reaktioner från samhället. Det är viktigt att klarlägga i vilken utsträckning detta förekommer i hela och ge rättsväsendet de verktyg som behövs. Polisen har år tagit fram rapporter på utsatta och särskilt utsatta områden. Det handlar om områden där kriminella har en sådan påverkan att effekten blir att de boende i området upplever otrygghet, vilket i sin tur leder till en minskad benägenhet att anmäla brott och att medverka i rättsprocessen. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de kriminella gängen ska stoppas från att kontrollera och begränsa människors rätt att röra sig fritt i och mellan bostadsområden?
frs · H7121592 · 2020-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1592 av (KD) Val av särskild utredare till utredning om en socialt hållbar bostadsförsörjning har frågat mig vilka kriterier som användes av mig och regeringen i valet av som särskild utredare i utredningen om en socialt hållbar bostadsförsörjning. Regeringen beslutade kommittédirektiven En socialt hållbar bostadsförsörjning och bemyndigade mig att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda uppgiftsfördelningen mellan stat och kommun inom bostadspolitiken samt utreda vissa bostadspolitiska verktyg och vid behov lämna förslag som ökar deras effektivitet. Utredningsuppdragets karaktär styr vilken kompetens en särskild utredare bör ha. I det aktuella fallet är relationen mellan stat och kommun inom bostadspolitiken en central del av uppdraget. är riksdagsledamot och har varit statsråd. Hon har en bakgrund som kommunalråd med ansvar för stadsbyggnad och bostadsförsörjning i och hon har varit ledamot i beredningen för samhällsbyggnad i kommuner och regioner. –2015 var ledamot i . erfarenhet av politik på hög nivå, både nationellt och kommunalt samt hennes inte obetydliga bakgrundskunskap om de aktuella utredningsfrågorna, var avgörande för mitt beslut att utse henne till särskild utredare.
frs · H7121596 · 2020-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1596 av (SD) Avfallsförbränningsskatten har frågat mig om jag avser att agera för att förändra eller avskaffa avfallsförbränningsskatten. Skatten på avfallsförbränning bygger på en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna och gäller . Skatten syftar till att på lång sikt uppnå en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering, uppfyllande av mål att ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland. Regeringen aviserade redan i propositionen att man kommer att utvärdera skattens effekter och analysera behovet av förändringar. I regleringsbrev ges myndigheten i uppdrag att utvärdera effekterna av skatten på avfallsförbränning i enlighet med vad som anges i propositionen. Utvärderingen bör även omfatta skattens effekter på utsläppen av växthusgaser, effekter för avfallsflöden, effekter för import och export av avfall samt effekter på omställningen till en cirkulär ekonomi och dess effekter för att nå klimatmålen. Vidare ska utvärderingen omfatta hur investeringar i produktionskapacitet i avfallsförbränningssektorn påverkas. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Hur analysen av behovet av förändringar i regelverket ska genomföras bereds inom . Analysen ska enligt propositionen fokusera på åtgärder för att anpassa skatten så att denna mer effektivt kan uppnå målen och förbättra förutsättningarna för materialåtervinning. Det ska säkerställas att det inte uppstår oönskade effekter som försvårar processer där sorterat avfall ersätter andra produktions- eller konstruktionsmaterial.