ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7121704 · 2020-07-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:1659 av (KD) Situationen i , 2019/20:1679 av (L) Protesterna i och 2019/20:1704 av (SD) Situationen i har frågat mig vad gör bilateralt och via EU för att visa sitt stöd till och sin solidaritet med den demokratiska oppositionen i . har frågat mig hur jag ämnar agera i EU för att fördöma regimens agerande och för att stärka arbetet för mänskliga rättigheter i . Slutligen har frågat mig vad jag avser att göra för att stödja oppositionen i och sätta press på landets auktoritära regim. bedriver en tydlig och konsekvent politik avseende mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i . Regeringen följer noga utvecklingen i landet. Både EU och har markerat mot frihetsberövandet av oppositionspolitikerna . Alla former av valfusk, orättfärdiga inskränkningar av mötes- och yttrandefrihet liksom godtyckliga frihetsberövanden av fredliga demonstranter, oppositionella, fackföreningsföreträdare, journalister och andra mediearbetare är oacceptabla. har i olika sammanhang, inom EU och FN samt direkt till , tydligt uttryckt detta, inklusive publikt. har också aktivt deltagit i arbetet med att ta fram den årliga resolution om på detta tema som EU lägger fram i för mänskliga rättigheter. Vi stödjer EU:s uppmaning till att bjuda in en internationell valövervakningsinsats och vi står redo att bidra med svenska valövervakare. har ett långsiktigt, uthålligt engagemang i som syftar till att gradvis påverka attityder, inställning och kunskap som kan bidra till strukturella förbättringar. Arbetet har starkt stöd bland de icke-statliga organisationer som konsulteras i . Inom biståndet stödjer bland annat oberoende civilsamhällesorganisationer och finansierar samarbeten mellan svenska partinära organisationer och deras motparter i . Grundprincipen i EU:s relation med är att kännbara framsteg avseende mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i landet är avgörande för hur mycket vi kan fördjupa relationen. står tydligt bakom denna princip och är drivande inom EU för att fortsätta ställa krav på förbättringar av situationen för mänskliga rättigheter i . Demokratibrister och situationen för mänskliga rättigheter är frågor som vi alltid tar upp i våra politiska kontakter med , inklusive när jag, tillsammans med min finske kollega, träffade president och den belarusiske utrikesministern .
frs · H7121706 · 2020-07-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1706 av (M) Prioriteringar av krisstöd har frågat statsrådet om vilka skäl som ligger bakom prioriteringen att ge krisstöd till framgångsrika artister men inte till enskilda näringsidkare som är en förutsättning för dessa artisters spelningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Kulturverksamheter och kulturskapare runt om i landet har drabbats hårt ekonomiskt genom förlorade intäktsmöjligheter på grund av covid-19. Regeringen har presenterat flera åtgärdspaket för att mildra coronavirusets effekter för såväl näringsliv som kultursektorn. Inom ramen för kulturpolitiken har regeringen beslutat om ett statligt stöd på sammanlagt 500 miljoner till kulturarrangörer och fria kulturskapare, många av dessa enskilda näringsidkare, för att mildra de ekonomiska effekterna med anledning av covid-19. och Stiftelsen har fördelat huvuddelen av medlen, med stöd av förordning (2020:246) till stora och små kulturarrangörer och konstnärligt verksamma aktör som arbetat med eller skulle ha medverkat i kulturevenemanget som förlorar intäkter till följd av evenemang som ställs in eller drabbas av merkostnader till följd av att evenemang har skjutits upp. och tillfördes resterande medel att fördela i krisstöd enligt förordning (2019:1269) om statsbidrag till konstnärer, där konstnärlig kvalitet och ekonomiskt behov finns som kriterier. Ytterligare ett villkor enligt regleringsbrev är att medlen även kan användas till att kompensera konstnärer för intäktsbortfall till följd av det nya coronaviruset. Regeringen har även beslutat att omfördela för att ytterligare stärka stöd och stipendier till enskilda kulturskapare och konstnärer, som drabbats hårt under krisen. Många kulturarrangörer och kulturskapare har fått del av detta stöd och för andra enskilda näringsidkare finns andra stöd att ta del av. Regeringen för en dialog med berörda aktörer och branscher inom näringslivet och kulturområdet om hur situationen utvecklar sig med anledning av det nya coronaviruset.
frs · H7121707 · 2020-07-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1707 av (M) Krisstöd för paketresebranschen har frågat mig om jag är medveten om den särskilt allvarliga krisen för paketresebranschen, och om jag i så fall avser att återkomma med en lösning för dessa företag. Det är ett mycket allvarligt läge som befinner sig i på grund av det nya coronaviruset och det är många företag inom besöksnäringen, däribland resebranschen, som är drabbade i hög utsträckning. Regeringen arbetar kontinuerligt med att hjälpa företag i denna svåra situation och har presenterat en rad åtgärder som syftar till att mildra konsekvenserna för jobb och företag, bland annat genom lån, kreditgarantier, sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter, korttidspermittering för att minska lönekostnader samt omställningsstöd. Jag och mina regeringskollegor har kontakt med många branschorganisationer och fackförbund och har tagit emot ett stort antal förslag. Vi följer utvecklingen noga och analyserar tillsammans med myndigheterna förslagen som inkommit.
frs · H7121708 · 2020-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1708 av (SD) Trakasserier mot butiksägare har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att komma till rätta med trakasserier från våldsbejakande extremister som riktas mot butiksägare och hur dessa åtgärder i så fall ser ut. Regeringen ser mycket allvarligt på att någon för att uppnå politiska syften förstör för näringsidkare och skadar deras verksamhet, samt utsätter dem för hot av olika slag. Samhället måste arbeta på bred front med dessa frågor. Lagändringar har gjorts rörande skadegörelse och olaga hot. Straffskalan för grov skadegörelse har skärpts och bestämmelsen har kompletterats med en kvalifikationsgrund som bland annat innebär att om skadegörelsen innebär en särskild integritetskränkning, bör brottet kunna bedömas som grovt även om skadan i ekonomiskt hänseende inte kan sägas vara betydande. Därutöver har böter utmönstrats ur straffskalan för skadegörelse av normalgraden och maximistraffet skärpts. Även minimistraffet för grovt olaga hot har skärpts. Dessutom har straffbestämmelsen om olaga hot av normalgraden ändrats på så sätt att det straffbara området har utvidgats till att omfatta hot med fler typer av brottsliga gärningar. Regeringen har gett i uppdrag att redovisa hur den arbetar för att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Trygghetsskapande åtgärder, utredning och lagföring, i vissa fall i samarbete med Säkerhetspolisen, är en viktig del i arbete för att reducera handlingsutrymmet för våldsbejakande extremister och att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Center mot våldsbejakande extremism (CVE) gör också insatser inom detta område och stöttar kommuner och yrkesverksamma som har problem. Jag följer utvecklingen noggrant.
frs · H7121709 · 2020-07-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1709 och fråga 2019/20:1710 av (M) Regeringsöverenskommelse om flygplats har frågat mig om regeringen har tagit beslut om att stoppa utbyggnaden av , eller har för avsikt att ta ett sådant beslut. Vidare har frågat finansmarknads- och bostadsministern, biträdande finansministern om han har för avsikt att, inom sitt ansvarsområde, agera för att stoppa utbyggnaden av . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. är ett statligt helägt bolag som har uppdraget att bedriva flygplatsverksamhet vid de tio flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. Bolaget har vidare i uppdrag att, inom ramen för affärsmässighet, aktivt medverka i utvecklingen av transportsektorn och bidra till att de av beslutade transportpolitiska målen uppnås. Spridningen av det nya coronaviruset och sjukdomen covid-19 har påverkat flygresandet dramatiskt och flygtrafiken har minskat till ett minimum till följd av de omfattande reserestriktionerna. Intäkterna för Swedavia från flygtrafik och från kommersiell flygverksamhet har i princip helt försvunnit och de åtgärder som bolaget har vidtagit för att minska kostnaderna kan endast delvis möta bolagets behov av kapital. För att säkra ett statligt flygplatsnät med god interregional och internationell tillgänglighet som är fortsatt attraktivt och som ger den flexibilitet som krävs för att hantera den osäkra flygmarknadssituationen efter utbrottet av det nya coronaviruset har bemyndigat regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst 3 till Swedavia (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364). Kapitaltillskottet förutsätter att Europeiska kommissionen godkänner åtgärden. Beslut om investeringar är liksom andra frågor av operativ karaktär ett ansvar för bolagets styrelse och ledning att hantera inom ramen för bolagets uppdrag. Det kan konstateras att flygtrafiken på Swedavias flygplatser minskade redan innan pandemiutbrottet. minskade trafiken jämfört med och osäkerheten är stor hur återhämtningen på flygmarknaden kommer att bli. Som en följd av pandemin gör bolaget bedömningen att investeringar kommer att ske i en väsentligt lägre takt, i annan ordning och i vissa fall ställas in. Bolaget har konstaterat att det ej finns behov av ytterligare kapacitetsutbyggnad i form av rullbana på . Regeringen har förtroende för bolagets styrelse och ledning och delar deras bedömning.
frs · H7121710 · 2020-07-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1709 och fråga 2019/20:1710 av (M) Regeringsöverenskommelse om flygplats har frågat mig om regeringen har tagit beslut om att stoppa utbyggnaden av , eller har för avsikt att ta ett sådant beslut. Vidare har frågat finansmarknads- och bostadsministern, biträdande finansministern om han har för avsikt att, inom sitt ansvarsområde, agera för att stoppa utbyggnaden av . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. är ett statligt helägt bolag som har uppdraget att bedriva flygplatsverksamhet vid de tio flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. Bolaget har vidare i uppdrag att, inom ramen för affärsmässighet, aktivt medverka i utvecklingen av transportsektorn och bidra till att de av beslutade transportpolitiska målen uppnås. Spridningen av det nya coronaviruset och sjukdomen covid-19 har påverkat flygresandet dramatiskt och flygtrafiken har minskat till ett minimum till följd av de omfattande reserestriktionerna. Intäkterna för Swedavia från flygtrafik och från kommersiell flygverksamhet har i princip helt försvunnit och de åtgärder som bolaget har vidtagit för att minska kostnaderna kan endast delvis möta bolagets behov av kapital. För att säkra ett statligt flygplatsnät med god interregional och internationell tillgänglighet som är fortsatt attraktivt och som ger den flexibilitet som krävs för att hantera den osäkra flygmarknadssituationen efter utbrottet av det nya coronaviruset har bemyndigat regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst 3 till Swedavia (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364). Kapitaltillskottet förutsätter att Europeiska kommissionen godkänner åtgärden. Beslut om investeringar är liksom andra frågor av operativ karaktär ett ansvar för bolagets styrelse och ledning att hantera inom ramen för bolagets uppdrag. Det kan konstateras att flygtrafiken på Swedavias flygplatser minskade redan innan pandemiutbrottet. minskade trafiken jämfört med och osäkerheten är stor hur återhämtningen på flygmarknaden kommer att bli. Som en följd av pandemin gör bolaget bedömningen att investeringar kommer att ske i en väsentligt lägre takt, i annan ordning och i vissa fall ställas in. Bolaget har konstaterat att det ej finns behov av ytterligare kapacitetsutbyggnad i form av rullbana på . Regeringen har förtroende för bolagets styrelse och ledning och delar deras bedömning.
frs · H7121711 · 2020-07-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1711 av (SD) Nytt virushot från har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att ska vara förberett att möta nya virus som kan orsaka pandemi likt sars-coronavirus-2. är den expertmyndighet som bevakar smittsamma sjukdomar och hälsohot. Myndigheten har en väl fungerande funktion där kontinuerliga analyser genomförs av det epidemiologiska läget i landet och i omvärlden. omvärldsbevakning fokuserar på att identifiera och följa händelser som har potential att utgöra en allvarlig smitta eller andra hälsohot för befolkningen i eller som kan spridas från till andra länder. Då epidemier och utbrott av infektioner ofta sprids mellan länder har ett omfattande internationellt samarbete med andra länder, EU och (). I detta samarbete är är nationell kontaktpunkt mot EU och WHO.
frs · H7121715 · 2020-07-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1703 av (SD) Turkiska angrepp mot kurder samt fråga 2019/20:1715 av (SD) Rapport om turkisk tortyr och övergrepp mot kurder har frågat mig om jag avser att kalla upp den turkiska ambassadören för samtal om vad som skett eller på annat sätt verka för att eller EU markerar emot attacker mot kurder, inte minst mot bakgrund av rådande pandemi. har även frågat mig om jag avser att driva denna fråga vidare i de internationella sammanhang jag vistas i eller på annat sätt verka för en utredning av de turkiska övergreppen mot kurder som redovisats. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen ser med största allvar på utvecklingen i . Det gäller inte minst den bristande respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Särskilt drabbat är oppositionspartiet . Detta framför vi kontinuerligt till turkiska företrädare i , och på andra ställen vi möts på. Regeringen är pådrivande när det gäller att uppmärksamma kränkningar av de mänskliga rättigheterna i internationella fora, och driver att EU:s medlemsstater fortsätter att agera samlat för att respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i återupprättas. Det är mycket allvarligt att den turkiska regeringens relationer med kurdiska grupper fortsätter att försämras, i landet och även regionalt. Regeringen var tydlig med att fördöma militära offensiv i kurdisk-dominerade nordöstra , som orsakade stort lidande i områden som befriats från Daesh, och kräver fortsatt ett militärt tillbakadragande. upptrappade militära aktivitet i norra riskerar att ytterligare destabilisera ett redan skört läge. verkar bl.a. inom EU för fortsatt tryck mot att respektera internationell rätt, inklusive suveränitet. Jag har redogjort för regeringens syn på situationen för kurder i i svaren på fråga 2019/20:1478 av Amineh Kakabaveh om Covid-19 och förhållandena för politiska fångar i fängelser, samt fråga 2019/20:1607 av om förföljelse av kurder.
frs · H7121717 · 2020-07-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1717 av (SD) har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att FN:s kommunikation på sociala medier ska frånhålla sig aktivistiska utspel. utgör en central arena för internationellt samarbete och för att möta globala utmaningar. Det är naturligt för FN som expertorgan att delta i den offentliga debatten. Världens utmaningar behöver bemötas genom dialog och utifrån olika ståndpunkter och perspektiv. Jag avser inte att vidta några åtgärder med anledning av FN:s kommunikation på sociala medier.
frs · H7121718 · 2020-07-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1718 av (SD) Kinesiska statens tvångssterilisering av kvinnor och fråga 2019/20:1722 av (M) förtryck i Xinjiang har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att påtala det oacceptabla i den kinesiska statens agerande beträffande tvångs-sterilisering av kvinnor. Vidare har frågat mig om jag avser, givet omfattande finansiering av FN-systemet, att agera aktivt och strategiskt i FN för en internationell, oberoende utredning av förtrycket i Xinjiang. Jag besvarar frågorna i ett samlat svar. Regeringen ser med oro på situationen för de mänskliga rättigheterna i , särskilt i regionen . följer situationen löpande. gav regeringen ut en uppdaterad rapport om situationen för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i , med rapporter om andra . I rapporten framgår att inskränkningar i individers åtnjutande av mänskliga rättigheter är särskilt förekommande i Xinjiang. Regeringen har med oro noterat slutsatserna från för avskaffande av rasdiskriminering, liksom det uttalande ett antal av FN:s särskilda rapportörer för de mänskliga rättigheterna gjorde om bland annat situationen i Xinjiang. Regeringen har också mottagit uppgifter från människorättsorganisationer om tvångssteriliseringar, godtyckliga frihetsberövanden, inskränkt yttrandefrihet och begränsningar av religions- eller övertygelsefriheten i Xinjiang. Mycket av arbete i förhållande till sker genom EU. Regeringens skrivelse (2019/20:18) Arbetet i frågor som rör slår fast att regeringen ska verka för ett mer kraftfullt EU-samarbete i frågor som rör , bland annat vad gäller de mänskliga rättigheterna. Regeringen stöder den dialog som EU regelbundet håller med om de mänskliga rättigheterna, där bland annat situationen i Xinjiang har lyfts. Vid samtliga tre möten i för mänskliga rättigheter tog upp situationen i Xinjiang och under rådets möte uttryckte EU ånyo stark oro för den fortsatta utvecklingen i Xinjiang. Vid rådets möte anslöt sig även till ett gemensamt brev till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, där oro uttrycktes över situationen för uigurer och andra minoritetsgrupper i Xinjiang. Därtill anslöt sig till ett gemensamt anförande under FN:s generalförsamlings tredje utskott, där kritik riktades mot agerande i Xinjiang. anslöt sig till ett gemensamt anförande vid rådets möte där flera länder ånyo uttryckte oro över situationen i Xinjiang. Av genomgående stor betydelse är att det internationella samfundet kan få tillträde till Xinjiang för att skaffa sig ett gott underlag om utvecklingen där. ställer därför sig bakom EU:s begäran att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter ska beviljas meningsfullt tillträde till Xinjiang av . Regeringen kommer att fortsätta att ta upp utvecklingen i Xinjiang i direkta kontakter med kinesiska företrädare samt inom EU, FN och andra sammanhang så länge situationen består.
frs · H7121719 · 2020-07-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1719 av (SD) Utrikesministerns uttalande om danska turister har frågat mig om jag har en strategi för att genomföra intervjuer som förbättrar anseende och hur strategin ser ut, och om jag kommer redogöra för mitt uttalande om danska turister. Regeringen och jag själv arbetar systematiskt och långsiktigt för att sprida en korrekt, relevant och rättvisande bild av i utlandet. Jag har i ett antal intervjuer gett uttryck för att en förutsättning för att ska kunna ta emot besökare från andra länder är att de följer våra regler och rekommendationer om exempelvis social distansering. Som minister i regeringen träffar jag många människor som delar med sig av sin bild av läget i . Detta sker via samtal, sociala medier, mail, medier och personliga kontakter. Det är dessa möten jag syftade på i intervjun och mail är i detta hänseende en exemplifiering av sådana kontakter.
frs · H7121720 · 2020-07-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1720 av (M) SCB:s förändrade syn på sekretessuppgifter om skolstatistik har frågat mig vad jag menar med mitt uttalande om att det är friskolorna som drivit frågan om att statistik på skolnivå inte ska få redovisas. Jag noterar att också har ställt en fråga till utbildningsminister om hon har för avsikt att verka för att statistik på skolenhetsnivå ska kunna redovisas (skriftlig fråga 2019/20:1727). Bakgrunden till fråga till mig är att Kammarrätten i i ett avgörande bedömt att uppgifter hos () om fristående skolors genomströmning, betygssättning och sammansättning av elever omfattas av sekretess enligt 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) till skydd för den enskilde huvudmannens ekonomiska förhållanden. har på sin webbplats gått ut med information om att myndigheten från enbart kommer att publicera statistik på riksnivå. Detta som en följd av att kan publicera statistik om fristående skolor. Regeringen ser allvarligt på denna situation då möjligheten att samla in och använda viss information om enskilda huvudmäns verksamhet där enskilda huvudmän kan identifieras är nödvändig för de statliga skolmyndigheternas utförande av sina instruktionsenliga uppdrag, bl.a. fördelning av statsbidrag, skolutveckling och inspektionsverksamhet. Tillgång till korrekt information om olika skolor skapar vidare förutsättning för att elever och föräldrar ska kunna ha lika förutsättningar att göra välinformerade önskemål av skola. Även kommuner använder uppgifter om förskolor och skolor, såväl kommunala som fristående, som underlag för sin tillsyn, sin resursfördelning och information till sina medborgare. Det är av yttersta vikt att myndigheterna kan fullgöra sina uppdrag och att allmänhetens tillgång till information säkerställs. Regeringen beslutade därför att ge i uppdrag att kartlägga och redovisa vilka författningsändringar och andra åtgärder som kan genomföras för att respektive ska kunna få tillgång till sådana uppgifter som krävs för att myndigheterna ska kunna fullgöra sina instruktionsenliga uppdrag. gav regeringen i uppdrag att lämna förslag om hur behovet av socioekonomiska uppgifter inom det nationella informationssystemet för skolväsendet kan tillgodoses. SCB fick också i uppdrag att se över hur ska kunna ta del av andra nödvändiga uppgifter som ligger till grund för den officiella statistiken avseende skolväsendet och som behöver för att kunna fullgöra sin instruktionsenliga uppgift. Båda uppdragen ska redovisas . Myndigheternas redovisningar kommer att ligga till grund för regeringens överväganden om vidare åtgärder. När det slutligen gäller mitt uttalande om att de fristående skolorna inte vill att allmänheten ska få veta hur bra eller dåliga de är, gjordes det mot bakgrund av att företrädare för fristående skolor tidigare motsatt sig en ordning som innebär att offentlighetsprincipen ska gälla i deras verksamhet. En sådan ordning skulle ge allmänheten en bredare insyn i de enskilda huvudmännens verksamhet.