ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811975 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:975 Stödperson till barn vid vårdnadstvister av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det är vanligt att barn slits mellan föräldrarna i vårdnadstvister. Sådana tvister är besvärliga för alla, inte minst för barnet. Ett barn är beroende av sina föräldrar och har ofta stor lojalitet med dem. Uppgörelser och oenighet kring barnet går ut över barnet. Det bästa är att vårdnadstvister löses genom medling och inte blir fall för domstol. Om medling inte räcker behöver barnet genom den rättsliga processen särskilt stöd av en stödperson som deltar i hela processen men inte i själva domstolsförhandlingarna. En stödperson kan se till att barnet kommer till tals och får relevant information. Vårdnadstvister cirkulerar kring barnet, och ändå är det just barnet som i många fall hamnar i kläm då föräldrar inte är överens. När en interpellationsdebatt i ämnet hölls mellan och undertecknad framgick att inte kommer att verka för särskild stödperson till barn. I stället återkom statsrådet till frågan om varför inte budgeterat för detta. Jag är intresserad av att höra om statsrådet anser att en stödperson som sådan vore bra och om regeringen kommer att verka för detta, exempelvis genom att utreda hur det skulle kunna komma till stånd. Det handlar alltså om en värderingsfråga om barns behov och att få höra om regeringen närmat sig fokus på barn som gått. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer ministern och regeringen att verka för att särskild stödperson till barnet, vid vårdnadstvister mellan barnets vårdnadshavare, ska möjliggöras?
fr · H811976 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:976 En oberoende haveriutredning om Estonia av (SD) till Statsrådet (S) förlisning är en av de största tragedierna i modern tid som drabbat svenska medborgare. Anledningen till förlisningen var, enligt den tidigare tillsatta , att bogvisiret lossnat vid mycket hårt väder och att fartyget därför vattenfylldes och sjönk till botten. Området runt Estonia belades med gravfrid, vilket gjort fortsatta dykningar förbjudna. Ett tyskflaggat fartyg med svenska dokumentärfilmare utförde en ny dykning med robot och fann hål i styrbord sida på fartygets skrov. Existensen av dessa hål fanns ej med i den redan genomförda haveriutredningen. Jag har varit i kontakt med en förening med anhöriga till offren för Estoniakatastrofen, och detta har väckt en del nya frågor. Det har framkommit nya uppgifter, och det är av stor betydelse att ur ett sjösäkerhetsperspektiv få klarhet i vad som förorsakade förlisningen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att tillsätta en ny oberoende haveriutredning med anledning av att det nu framkommit nya betydelsefulla uppgifter som kan komma att förändra en del av slutsatserna från tidigare haveriutredning?
fr · H811977 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:977 Barnrätt vid familjehemsplaceringar av (SD) till Socialminister (S) Inom familjerätten utgör barnrätten en central del, och inom barnrätten är det viktigt att systemet vid familjehemsplacering fungerar väl då behov finns för barnet att bo hos annan än den biologiska familjen. Många barn placeras i familjehem, enligt 23 100 stycken av alla de barn som fick en insats . I många fall fungerar systemet med placeringar. Men i alltför många fall fungerar det sämre. Fallet Lilla Hjärtat påminner om att området behöver ses över i flera led. Även om det fallet innehåller flera aspekter visade det på frågetecken kring bedömningar och kontroller samt hantering av beslutande instans, i valet mellan familjehemsplacering och återplacering i den biologiska familjen. Utgången av det hela var katastrofal. Det finns även andra exempel med missförhållanden och orosanmälningar. Det fattas enhetlighet kring systemet för familjehem och familjehemsplaceringar. Nationell databas saknas, liksom ombud och stärkt samverkan. Det varierar gällande riktlinjer, handlingsplan och uppföljning. En spridning förekommer även i bedömning och utvärdering och ansvarsspecifikation. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : På vilka sätt kommer ministern och regeringen att verka för att utveckla kvalitetssystemet för familjehemsplaceringar?
fr · H811978 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:978 Konsumenttrygghet vid egenimport av (SD) till Statsrådet (S) Det föreligger flera problem kring konsumenttrygghet gällande nätshopping av produkter från länder utanför EU, inte minst när det gäller produktsäkerhet. har tidigare påtalat problem kring säkerhetsrisker i elprodukter och leksaker och har frågat statsrådet om regeringen avser att öka informationen till konsumenter om problemen. varnar myndigheterna , och för att handla produkter, till exempel julklappar, från företag utanför EU. Shoppingen innebär privatimport, och i många fall motsvarar produkter utanför EU inte EU:s säkerhetskrav. De kan innehålla farliga ämnen och de kan vara förbjudna att sälja i . Varningen och informationen är bra. Däremot indikerar den omfattande problematiken, och att konsumenter i behöver varnas, att mer omfattande åtgärder för ökad konsumenttrygghet kan behövas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att göra mer gällande utredning kring behov av riktlinjer eller regler för konsumenttryggheten vid internetköp av utomeuropeiska produkter?
fr · H811979 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:979 Kompetens i rättsprocessen för dem som möter barn av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det borde vara självklart att de barn som vårdnadstvister rör sig om bemöts på ett naturligt och bra sätt, tas på allvar, hörs och får vara delaktiga. Tyvärr är det inte alltid så. I fall där barn är utsatta för missförhållanden så far de illa och behöver extra god förståelse och bemötande. Barn som utsatts för brott, ofta sexualbrott eller våld i nära relationer, har rätt till målsägandebiträde, en jurist som stöder den som är utsatt. Barn som utsatts för brott av en vårdnadshavare ska få en särskild företrädare. Det är en särskilt lämplig person som i stället för barnets vårdnadshavare tar till vara barnets rätt under förundersökning och rättegång. Det är av vikt att företrädare och målsägandebiträde utöver juridisk kompetens också har kompetens i att stödja barn. Även då barn bevittnar att närstående utsätts negativt, exempelvis av våld, så påverkas barnet starkt och behöver stöd hos andra vuxna de möter. Det är av största vikt att de som handhar mål inom rättsväsendet och som möter barn i rättsprocessen är utbildade och har vana och kompetens för att möta och stödja barn. I utredningen och svensk rätt (SOU 2020:63), som publicerades , framgår att många personer som möter barn inom myndigheter, tycker det är svårt att möta och prata med barn och att de tycker att de saknar verktyg. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern och regeringen göra för att garantera att barn möts med kompetens hos dem som arbetar inom rättsprocessen och möter barn?
fr · H811980 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:980 skogsinnehav av (M) till Näringsminister (S) är helägt av den svensk staten, och äger mark. Av detta är cirka 3,1 miljoner är produktiv skogsmark, vilket utgör av skogsmarken i . Att äger stora skogsområden i innebär att staten därmed äger en stor del av den svenska landsbygden. Är detta verkligen rimligt? Om företag ska kunna utvecklas och växa på landsbygden är det viktigt att den marken och skogen kan ägas och brukas av de människor som bor och verkar i området. när staten via i stället äger av skogsmark finns det en stor möjlighet att kunna minska detta stora statliga skogsinnehav till förmån för fler lokala och privata skogsägare i . Staten behöver inte äga skogsmarken när lokalbefolkningen i stället kan äga och bruka skogsmarken och därmed skapa utveckling på landsbygden. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att på något sätt ta initiativ till att öka försäljningen av skogar, så att fler får möjlighet att kunna köpa skogsmark och därmed öka möjligheterna till att kunna leva och bo på landsbygden?
fr · H811981 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:981 vägnät av (M) till Infrastrukturminister (S) vägmiljöer kan mycket möjligt vara de vackraste i landet. De kurviga vägarna löper längs med vackra sjöar och trollska skogar, mjuka böljande odlingslandskap och blänkande kustlandskap. Problemet med vägarna i är det grovt eftersatta underhållet. sjuder av kreativa entreprenörer, och det finns en företagaranda som inspirerar. har precis det som behöver för en snabb återstart av landet efter coronakrisen. Men vad man säger sig sakna för att kunna utvecklas från glesbygd och landsbygd till en blomstrande glansbygd är goda kommunikationer och välutbildad arbetskraft. Industrin måste ha tillgång till ett gott och tillförlitligt vägnät för att dra full nytta av det geografiska läge och de fördelar som tillhandahåller. Det finns perioder när vägnätet till är avstängt på grund av tjällossning. Detta är inte bilden av ett välfärdsland där man färdas väl. Väg 172 är en hårt trafikerad pulsåder genom där tunga transporter samsas med bussar och personbilstrafik. Vägen är viktig för många kommuner, för många industrier, för sjukvård och för att transportera skolbarn, studenter och arbetskraft. Vid Härsängen, från , i uppförsbacken som svänger förbi busshållplatsen, kör man precis med däcken i kanten till en mycket djup och mörk krater i berget. Bergmassorna sprängdes och forslades till ett annat vägbygge, och kratern skapades. Meningen var att vägen skulle breddas men arbetet avstannade och i stället skapades en otäck dödsfälla. Tiden har gått. Det är kratern bildades. Den dokumenterat trafikfarliga vägsträckan förbi Härsängen är cirka en kilometer. Kratern, som aldrig fyllts igen, är . nämner vägsträckan som penibel. Vägsträckan är livsfarlig. Det är dags att staten tar sitt ansvar och lägger in vägnät i den nationella planen och därmed möjliggör en upprustning av vägnät generellt, men väg 172 speciellt. Vägsträckan vid Härsängen bör få ett synnerligen skyndsamt förfarande. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder så att underhållet av väg 172 i kommer att prioriteras högre i den kommande nationella planen?
fr · H811982 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:982 Effekterna av på statliga bolags underleverantörer av (M) till Näringsminister (S) är som ett litet exportberoende land mycket svårt utsatt när coronaviruset stänger ned resten av världen, även om vi håller samhället förhållandevis öppet och fungerande. Staten har, tack vare , tagit ett stort ansvar för att mildra de ekonomiska effekterna av coronaviruset för företag och arbetstagare. Men när det kommer till de statliga bolagen verkar det som att man missat att man även där behöver ta ett ansvar för att underleverantörer inte ska behöva avskeda människor i sina verksamheter. Svenska är ett exempel som skulle behöva lyftas i sammanhanget eftersom de kräver att underleverantörerna strikt följer betalplanen. Detta trots att man har kännedom om att underleverantörernas leverantörer återfinns i delar av världen som är helt nedstängda och inte kan leverera. Detta får naturligtvis enorma konsekvenser för underleverantörer som då plötsligt står inför likviditetsbrist, varsel och uppsägning av nyckelpersoner och till slut konkurs. Statens bolag borde därför se över vad de kan göra för att återstarten av ska ske så fort och så smidigt som möjligt genom att mildra effekterna av coronakrisen i sina egna avtal. behöver företag och företagare, både nu och när den svenska ekonomi ska återstartas. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de statliga bolagen ska kunna mildra effekterna av coronakrisen för sina underleverantörer?
fr · H811983 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:983 En svensk vätgasstrategi för flyget av (M) till Infrastrukturminister (S) Flyget är och kommer att vara det trafikslag som kan erbjuda långväga tillgänglighet med rimlig restid. Men flyget behöver precis som alla branscher ställas om och bli mer hållbart, och med rätt åtgärder kan flyget bli fossilfritt. Elflyg nämns ofta men elflyg har sina begränsningar i effekt, vilket visar sig i begränsningar av flygsträcka och flygkraft för tunga transporter. Vägen mot fossilfrihet består av många olika insatser, och har allt större hopp ställts till användningen av grön vätgas som ersättning för dagens flygfotogen. presenterade Airbus sina nya konceptflygplan för fossilfritt flyg, vilka alla bygger på någon form av vätgasdrift. Stora satsningar på vätgas sker nu av ledande flygnationer och av EU. får inte halka efter i denna utveckling. Med utgångspunkt i känd forskning vet vi att vätgasflyget kräver avancerad men inte revolutionerande teknik. Svenska högskolor och svensk industri har inlett forskning kring tekniken för vätgasdrivna flygplan. Andra europeiska länder planerar också för vätgasflyg. behöver nu snabbt öka satsningarna och det internationella samarbetet. största civila flygindustri GKN Aerospace i har presenterat hur flyget kan bli fossilfritt, vilken roll vätgasen har i detta och hur svensk industri kan ta en ledande roll i denna utveckling. Men det krävs att vågar satsa – politiskt och ekonomiskt. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta fram en strategi för att göra till ett ledande land i den gröna omställningen gällande vätgasteknik för flyget?
fr · H811984 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:984 Drönarbranschen av (C) till Infrastrukturminister (S) har varit ett föregångsland inom många områden avseende (), eller i vardagligt tal drönare. En framgångsfaktor har varit att aktörerna i branschen tidigt, , fick på plats ett regelverk för verksamheten. Det har skapat stabilitet i en bransch med snabb teknikutveckling. När branschen senare hotades av ny lagstiftning från regeringen agerade och fick regeringen att backa, så att branschen fortsatt kunde utvecklas och stärkas. står drönarbranschen och hela EU inför ett nytt regelverk som ska införas /2021. UAS och dess medlemmar är dock oroliga för hur dessa regler kommer att tolkas samt påföras dem i egenskap av operatörer eftersom man upplever att ansvarig myndighet – Transportstyrelsen – är passiv i arbetet med frågan. Transportstyrelsen har haft på sig att förbereda implementeringen av det nya regelverket men inget eller lite har hänt. Med bara en månad kvar till införandet råder fortfarande stor osäkerhet kring hur regelverket ska tolkas, efterlevas och hur ansökningsförfarandet ska gå till. Det finns ej heller några av de utlovade digitala guider eller ansökningsformulär på Transportstyrelsens hemsida, trots förberedelsetid. En stor farhåga är därför att andra EU-länder kommer att tolka samt införa det nya reglementet snabbare än UAS har möjlighet till och därigenom ge sina företag, med nya tillstånd, möjlighet att verka i . Det riskerar att försvaga konkurrenskraften för den svenska drönarbranschen. Jag vill därför ställa följande fråga till infrastrukturminister :¨ Hur säkerställer ministern att Transportstyrelsen skyndsamt ser till att bringa klarhet i den osäkerhet som gäller runt det nya regelverket för UAS som ska implementeras ?
fr · H811985 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:985 Normaliserade förbindelser mellan och av (SD) till Utrikesminister (S) blir det fjärde arablandet efter , och som normaliserar förbindelserna med . president meddelade att kommer att etablera diplomatiska relationer med och att i gengäld erkänner som en marockansk region med självstyre. Förhoppningarna om att också ska sälla sig till ledet av länder som normaliserar sina relationer till är stora, enligt Trumps rådgivare och svärson . Enligt Kushner är det endast en tidsfråga innan följer efter. har en amerikansk presidentadministration varit så framgångsrik som Trumpadministrationen i att förhandla fram fredsavtal och normalisera relationer i . Det är kanske av just den anledningen som reaktionerna från det svenska , som annars brukar ha många åsikter om Mellanösterpolitiken och påtala hur viktigt det är med att få till stånd fredslösningar, är så frånvarande . För varken på UD:s eller regeringens hemsida finns någon kommentar. Inte heller på UD:s eller utrikesministerns Twitterkonto. Tystnaden är talande. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Varför har ministern inte kommenterat och välkomnat Trumpadministrationens framgångsrika resultat när nu också normaliserar förbindelserna med ?
fr · H811986 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:986 Vaccination av skol- och förskolepersonal av (M) till Socialminister (S) föreslår nu att lärare bör ges förtur till vaccination mot covid-19, då många har svårt att hålla avstånd på sin arbetsplats. Länder som , och har redan gått ut med förslag om att lärare bör ges förtur. Även förskollärare har svårt att hålla avstånd och är helt nödvändiga för att hålla igång . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har ministern för avsikt att besluta att skol- och förskolepersonal ska vara prioriterade i vaccinationskön?
fr · H811987 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:987 Undantag för deltidsbrandmän av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Tillgången på deltidsbrandmän är oerhört viktig för våra räddningstjänster runt om i . De nuvarande a-kassereglerna har emellertid en negativ påverkan på personalförsörjningen eftersom en person som är arbetslös men som är aktiv som deltidsbrandman riskerar att få lägre a-kassa. beslutade om ett tillkännagivande där regeringen uppmanas att skyndsamt se över möjligheterna att bevilja undantag i a-kassereglerna för deltidsbrandmän. Enligt uppgift ska det komma ett besked , vilket inte är särskilt skyndsamt. Frågan om ett undantag har dessutom redan analyserats och föreslagits 2018 i utredningen effektivare (SOU 2018:54). Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Stämmer det att det kommer ett besked i frågan , och avser ministern att agera för ett mer skyndsamt införande av undantag för deltidsbrandmän?
fr · H811988 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:988 Korttidsarbete av (SD) till Näringsminister (S) Regeringen har beslutat att förlänga möjligheten för korttidsarbete för företag som fortfarande lider ekonomiskt av corona-risen. Ansökan kommer att gälla ersättning för korttidsarbete , fram till och med juni månad. Dock har det framkommit att votering om förslaget i kommer att ske först och att inte kan öppna ett ansökningsförfarande innan har gett sitt utlåtande i frågan. Efter riksdagsbeslutet kan företagen förmodligen inte ansöka om ersättning för korttidsarbete förrän tidigast . Med erfarenheten av den fördröjning som varit mellan avstämning och utbetalning, så bör vi förvänta oss att en beviljad ersättning inte når företagen förrän tidigast . Det skulle innebära att uppåt hinner passera, – nästan hela den tidsperiod som ersättningen avser. Beroende på vilken grad av korttidsarbete som tillämpas blir detta en period då företaget måste betala mellan av den totala lönekostnaden för sina anställda. Många företagare är redan hårt pressade, med en högst ansträngd likviditet, men ser som enda alternativ att låta företagets ingångna verksamhetsplan baserad på ersättning för korttidsarbete fortlöpa. Dessa företag måste utifrån regeringens hantering av korttidsstödet fram till nästa tidpunkt för ersättning först budgetera för kostnader och sedan hoppas på att få sin ansökan om ersättning för korttidsarbete beviljad i efterhand. Inom det tidsgapet kommer ett stort orosmoment uppstå, med påföljd av sannolika uppsägningar av personal, investeringar som läggs på is samt tvivelaktiga affärsuppgörelser och skatteundandragande. Alltför många företag kommer förmodligen inte att klara av den likviditetspåfrestning som detta skulle innebära; i stället riskerar de att se en betydande del av det egna kapitalet i företaget förbrukas och slutligen hamna i en situation där företaget blir likvidationspliktigt och försatt i konkurs. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att snabba på processen med ansökningsförfarande och utbetalningar av korttidsarbete för ?
fr · H811989 · 2020-12-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:989 Det grundlagsskyddade egendomsskyddet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har riktat ett tillkännagivande till regeringen (betänkande 2018/19:KU27) om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Äganderätten behöver stärkas i , och det är av stor vikt att regeringen följer beslut och agerar. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad är skälet till att ministern ännu inte har tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska se över och stärka det grundlagsskyddade egendomsskyddet, vilket beslutade om ?
fr · H811990 · 2020-12-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:990 Förändringar i hatbrottslagstiftningen av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt en analys utifrån Nationella trygghetsundersökningen om självrapporterad utsatthet för hatbrott (2020:14) ges en ny bild av utsattheten för hatbrott. I rapporten konstateras att minst procentuell andel utsatta för hatbrott återfinns inom gruppen svenskfödd med båda föräldrar födda i (). Störst andel, , utgörs av personer födda i med minst en förälder utrikesfödd. Där emellan återfinns den tredje kategorin utrikesfödd (26,). Utifrån de kategoriserade andelarna konstateras det vidare i rapporten att flest antal utsatta för hatbrott utgörs av gruppen svenskfödd med båda svenskfödda föräldrar då denna kategori utgör den största gruppen i vårt land. Detta tyder på att hatbrott med svenskfientliga motiv sannolikt är det mest vanligt förekommande hatbrottsmotivet sett till det totala antalet hatbrott i vårt land, eller utgör åtminstone en betydande andel. Men statistik från Brå har visat att av hatbrottsanmälningar utgjordes av brott riktade mot invandrare och minoritetsgrupper. Det torde alltså finnas ett väldigt stort mörkertal av hatbrott som inte ger utslag i anmälningar, åtal och fällande domar. Justitieministern har , bland annat i en särskild debatt i om förnedringsrån, påtalat att hatbrottslagstiftningen är neutral och att påståenden att hatbrott mot svenskar inte beaktas är ett felaktigt påstående. Rapporten från Brå verkar alltså ge en motsatt bild än den som justitieministern har försvarat. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Ämnar ministern vidta någon åtgärd så att hatbrottslagstiftning inte förblir ett priviligierat straffrättsligt skydd för invandrare och minoritetsgrupper?