ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111229 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1229 Indraget bidrag för bredbandsutbyggnad av (M) till Statsrådet (S) fattade ett beslut om att ändra i hur bidragen i det så kallade landsbygdsprogrammet ska användas. Av de EU-pengar som får att fördela var tanken att skulle gå till bredbandsstöd. I stället har beslutat om att pengarna behövs till miljöersättning för betesmarker och slåtterängar samt ersättning för ekologisk produktion. Inte heller de eventuella stödpengar som gått ut men inte använts kommer att läggas på bredbandsstöd . är det fler än någonsin som både studerar och arbetar hemifrån, och de effekter som coronaviruset får på samhället kommer att innebära att vi förmodligen kommer se en alltmer digital arbetsmarknad. Framför allt kommer det att vara viktigt för nya företag och för företag som bygger ut sin digitala verksamhet att de har tillgång till fungerande digital infrastruktur, även utanför storstadsområdena. För att ändra i anslagen som nu vill göra så krävs det däremot ett regeringsbeslut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att skjuta till ytterligare pengar för bredbandsutbyggnad för att kompensera för de stöd som dras in?
fr · H7111230 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1230 Inreseförbud och gröna näringar av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har beslutat om en förordning som innebär en begränsning av vilka som tillåts resa in i från tredje land. Det finns undantag från begränsningen, och ett av de områden som tas hänsyn till är samhällsnyttan och det svenska behovet. Kommissionen har rekommenderat medlemsstaterna att undanta säsongsanställda inom jordbruk från inreseförbudet. har tolkat detta som att utländska medborgare som ska jobba inom lantbruk är undantagna. Utländska medborgare som ska jobba inom andra delar av de gröna näringarna undantas inte. Inreseförbudet syftar till att minska smittspridningen av covid-19. Detta medför dock att här och saknar den utländska arbetskraft som brukar ta säsongsarbete i vårt land och därmed är räddningen för att klara produktionen inom de gröna näringarna. Det rör sig om runt 8 000 personer enligt . Att inte ha ett generellt undantag för anställda inom de gröna näringarna, utan endast för en viss kategori, kan även leda till misstag. Det finns därmed en risk att personer som har suttit i karantän i utlandet och har papperen i ordning hamnar i byråkratins händer och felaktigt skickas hem. Jag känner till ett sådant fall, där det löste sig på marginalen. Efter att ha tagit del av det ärendet undrar jag hur många andra som i detta läge har skickats tillbaka – trots att det funnits behov av arbetskraft för att inte minska på produktionen – på grund av att det har saknats kunskap vid hanteringen av dessa ärenden i delar av myndigheten och att beslut sägs gälla även då mer information tillkommer. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att inreseförbudet och dess tillämpning inte ska försämra läget inom de gröna näringarna?
fr · H7111231 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1231 Rättvisa betyg av (M) till Utbildningsminister (S) Under coronapandemin har våra gymnasier beordrats att bedriva undervisning på distans. Detta innebär för avgångseleverna att de inte på samma sätt som tidigare träffar sina lärare. Detta kan innebära att det blir svårt för lärare att bedöma elevernas kunskapsnivå. De nationella proven är också inställda och kan därför inte användas som grund vid betygssättningen. söker nu fler studenter än tidigare till våra universitet och högskolor, vilket kommer att innebära konkurrens om de utbildningsplatser som finns. Att avgångsbetygen från gymnasieskolan är korrekta och bedömningen håller hög kvalitet är grunden för ett rättssäkert utbildningssystem, där elever konkurrerar om universitets- och högskoleplatser utifrån sina betyg. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : På vilket sätt kommer ministern att säkerställa att betygen blir rättvisande och beskriver den kunskap eleven faktiskt har?
fr · H7111232 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1232 Nekad hyresnedsättning av (M) till Statsrådet (MP) Coronakrisen slår hårt mot ekonomin, och många företag ser sina intäkter sjunka snabbt till följd av en minskad efterfrågan på varor och tjänster. Det innebär att livskraftiga företag står kvar med höga kostnader för personal men också för hyror. Regeringen har utlovat stöd för hyresreduktion, där fastighetsägare och staten ska dela på kostnaderna för att underlätta för företagen att övervintra krisen. Däremot har fastighetsägare inte någon skyldighet att tillfälligt sänka hyrorna, och det har inkommit vittnesmål om att det i framför allt storstäderna går mycket trögare för företagen att få hyresrabatten. Detta kan bero på att staten inte tydligt visat sitt ansvarstagande för att rädda företagen. I regeringens förslag kan kompensation ges med maximalt av den nedsatta fasta hyran, dock maximalt av den ursprungliga fasta hyran. förslag går däremot längre: staten skulle ta halva hyreskostnaden . För varje krona hyresvärden sänker hyran ger staten – av hyreskostnaden. förslag skulle ge ett större incitament för fastighetsägarna att faktiskt sänka hyran. Det här är väldigt alvarligt; näringslivet i våra storstäder är av stor betydelse för vårt välstånd och bidrar med hundratusentals jobb. Om livskraftiga företag tvingas i konkurs på grund av nekad hyresnedsättning kommer den ekonomiska krisen och arbetslösheten att förvärras avsevärt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fler företag ska få rätt till hyresrabatt, och finns det exempelvis andra modeller som skulle vara möjliga att testa för att förbättra nuvarande system?
fr · H7111233 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1233 Åtgärder för mikrobryggerier och gårdsförsäljning av (M) till Socialminister (S) Beslut om införande av gårdsförsäljning dröjer trots riksdagsbeslut om införande. går kommuner och regioner före och tar lokala beslut om att införa gårdsförsäljning och underlätta för lokalt företagande i väntan på regeringsbeslut. Region har tagit beslut om gårdsförsäljning, och har tagit beslut om införande. Det skulle därför vara enkelt att låta just Västeråsområdet bli ett pilotområde för införande av gårdsförsäljning av lokalproducerade alkoholprodukter. Gårdsförsäljning och mikrobryggerier skapar arbetstillfällen, och de bidrar med kultur och öppna landskap. De kan dessutom bidra med kunskap och information om alkohol och dess påverkan, vilket skulle vara bra för folkhälsan. Alla företag har det tufft under coronakrisen, och regeringen har redan beslutat om åtgärder för att hjälpa företag och behålla arbetstillfällen i . varnar oberoende småbryggerier om att läget för mikrobryggerier är alarmerande och att hälften av dem hotas av konkurs, då restauranger och pubar minskat sin försäljning som följd av coronaviruset. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att underlätta för mikrobryggerier och hantverksbryggerier?
fr · H7111234 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1234 Utkörning av mat av (M) till Infrastrukturminister (S) I ett skriftligt svar på en fråga från mig om trafiktillstånd för restauranger att köra ut mat skriver ministern följande: ”Företag som yrkesmässigt transporterar gods med motorfordon eller fordonskombinationer för annans räkning måste ha tillstånd. Att transportera gods för egen räkning, i detta fall mat, omfattas däremot inte av tillståndskrav. Därför ser jag inget behov av att vidta någon åtgärd med anledning av den fråga ställer.” I ett svar på en liknande fråga har Transportstyrelsen gett följande information: ”Om betalning eller annan ersättning inte utgår för transporten så är det inte yrkesmässigt. Tillstånd behövs för yrkesmässiga transporter på väg. Om det krävs tillstånd för att leverera sålda varor till kund vet vi inte på grund av att rättsfall saknas. Frågan avgörs av allmän domstol (tingsrätt) i ett ärende där någon är misstänkt för olaga yrkesmässig trafik. Det har inte kommit något sådant rättsfall .” För att undanröja eventuella frågetecken om gällande lagstiftning skulle regeringen kunna fatta ett tydligt beslut om att tillstånd under rådande coronakris inte ska krävas för att transportera mat kommersiellt. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är ministern beredd att ta några initiativ eller vidta andra åtgärder för att underlätta för restauranger under pågående kris?
fr · H7111235 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1235 Insatser för att förhindra falska konkursansökningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Företagare kan bli utsatta för bedrägerier genom att en person som har ett syfte att skada en näringsidkare kan lämna in en falsk konkursansökan till tingsrätten. Detta kan ske då det inte finns något legitimationskrav från den sökande. En konkursansökan innefattar en underskrift, och denna kan förfalskas. Självklart ger en sådan handling uppenbara problem för den utsatta företagaren, och för att häva konkursansökan måste denne överklaga den falska konkursansökan till hovrätten. Personer som har utsatts för dessa handlingar påpekar behovet av legitimationskrav i form av bank-id eller dylikt och att dessa nya regelverk införs skyndsamt. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra skyddet för företagare så att ovan nämnda händelser förhindras?
fr · H7111236 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1236 Personal som kunskapskälla vid inspektioner av av (V) till Socialminister (S) och specifikt , samt , har hög smittspridning av coronaviruset inom hela äldreomsorgen. En tillsyn av äldrevården i och Region har inletts av Inspektionen för vård och omsorg, . planerar nu att genomföra någon form av tillsyn inom äldreomsorgen över hela landet. I har av dem som avlidit av covid-19 bott på äldreboenden. är den region i landet som har högst andel sjukdomsfall per 100 000 invånare, och där fanns smittan tidigt på äldreboenden. Jag anser att det är oerhört värdefullt att kommer och inspekterar äldreboendena. De som ska tillfrågas borde självklart vara, vid sidan av verksamhetschefer och medicinskt ansvariga, sjuksköterska och fackliga organisationer (skyddsombud) samt personal. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att verka för att personalen och de fackliga organisationerna kommer att vara centrala kunskapskällor vid inspektioner som görs av Inspektionen för vård och omsorg, ?
fr · H7111237 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1237 press på underleverantörerna av i (M) till Näringsminister (S) ramlade det in ett brev från statliga bolaget hos ett antal olika underleverantörer i bland annat . I brevet, som har uppfattats som ett förtäckt hot, ställer krav på att underleverantörerna ska sänka sina priser fram till slutet av 2020 i befintliga avtal. anger som bakgrund till begäran att man haft ett prisfall som ett resultat av bland annat coronapandemin. Vidare skriver man: "Vi kommer självklart att konsolidera våra beställningar till de leverantörer som anstränger sig och vill stödja i dessa extrema tider." anför alltså att de vill ha en 20-procentig prissänkning av leverantörerna och att man kommer att gynna de företag som går med på det. går tusentals människor i till jobbet med ont i magen. De driver egna företag – och vet inte om de klarar av att behålla sin personal eller hur länge de kommer att lyckas överleva. Ekonomin står näst intill still i spåren av coronaviruset, och flera livsverk riskerar att gå förlorade. till har Arbetsförmedlingen totalt registrerat 56 133 personer som varslades om uppsägning. Vi alla behöver hjälpas åt att ta hand om våra företagare . Det är de som finansierar välfärden, skapar arbetstillfällen och bidrar med de produkter som behövs i en kris som denna. Regeringen beslutade om en ny ägarpolicy för bolag med statligt ägande. Enligt denna ägarpolicy ska statliga bolag såsom ”agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende” Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Anser näringsministern att har agerat föredömligt när man begär att leverantörer ska göra kraftiga prissänkningar i befintliga avtal för att kunna få fortsätta leverera till bolaget och om så inte är fallet, avser ministern att vidta några åtgärder?
fr · H7111238 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1238 Vattenfalls prissänkningar av (M) till Näringsminister (S) I ett svar på en tidigare skriftlig fråga av mig om statliga bolags agerande under coronakrisen svarar näringsministern följande: "har frågat mig om jag kan förtydliga om statliga bolag bär ett särskilt ansvar för den omställning och kris som råder i svenskt näringsliv nu och om ett sådant ansvar finns, om jag avser att ta några initiativ för att statliga bolag ska agera än mer ansvarsfullt och transparent för att värna företagsamheten och ett välmående näringsliv i . Jag har fullt förtroende för att styrelser och ledningar i de statligt ägda bolagen hanterar detta på ett professionellt och korrekt sätt." Det statliga företaget har i ett skriftligt brev erbjudit sina leverantörer att sänka priset . Detta i en bransch som arbetar med en marginal på . För att kunna sänka priset skulle alltså lönerna i företagen behöva sänkas i motsvarande grad eller så ska företaget spara in pengar på något annat sätt, vilket torde vara mycket svårt. En företagare vars företag drar kraftledningar åt det statliga bolaget säger i tidningen : ”De flesta företag i vår bransch har en vinstmarginal på . Att sänka innebär att vi skulle gå back på varje timme vi jobbar.” Från samma artikel: ”Det känns som lite fel tid att göra det här när de flesta branscher redan går på knäna, säger en man som driver en elfirma i södra . Av rädsla för att missgynnas i framtida upphandlingar vill han inte gå ut med sitt namn. Men han förklarar att hans företag inte skulle överleva under de villkor nu vill få igenom.” Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Anser ministern att det statliga företaget agerar ansvarsfullt mot sina underleverantörer under den här krisen, och kvarstår näringsministerns förtroende för bolagets ledning och styrelse?
fr · H7111239 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1239 Ekonomisk hjälp till flygplatser av (M) till Finansminister (S) regionala flygplatser såväl som Swedavias flygplatser har en omfattande verksamhet även om majoriteten av den svenska flygflottan står på marken. Verksamheten på flygplatserna ska fungera precis som vanligt för flygledning och för brand- och säkerhetspersonal. Personalen gör ett viktigt arbete även utan den reguljära trafiken för att kunna transportera coronapatienter med ambulansflyg och utföra försvarsmaktens flygningar. är en av de regionala flygplatser som trots stora kostnader håller arbetet uppe för att rädda liv och hålla fungerade även under en kristid. De ekonomiska riskerna för flygplatserna är höga när intäkterna från flygbolagen uteblir. Pågår coronapandemin länge riskerar flera flygplatser att gå i konkurs och kan då inte utföra sitt arbete under framtida kriser där ambulans- och brandflyg kommer att spela en stor roll. Min fråga till finansminister är: Avser ministern att vidta ytterligare åtgärder för att hjälpa alla flygplatser ekonomiskt under coronapandemin?
fr · H7111240 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1240 Statliga aktörer och hyresreduktioner av (M) till Statsrådet (MP) Ett av de största finansiella problemen för företagen under coronakrisen, utöver lönekostnaderna, är hyreskostnaderna. Staten har utlovat stöd för hyresreduktion, och rimligen bör statliga bolag vara föredömen och ”visa vägen”. Hyresstödet till företag har inte bara drabbats av regeringens senfärdiga hantering av förordningen kring vilka företag som kan få stöd och inte, utan det har även framkommit att statliga bolag agerat allt annat än föredömligt. Exempelvis framkommer i () att flera privata fastighetsägare agerat snabbt med att sänka hyror. har det av näringsministern styrda Jernhusen inte sänkt några hyror. Tvärtom anser Jernhusen att det inte är deras uppgift att ta ett större ansvar att hjälpa sina hyresgäster än privata aktörer. Hur Jernhusen och andra statliga bolag agerat väcker allvarliga frågor om regeringen brustit i sin styrning. Såväl näringsministern som bostadsministern har på pressträffar talat uppfordrande om hur privata fastighetsägare bör agera. Uppenbarligen agerar de av regeringen styrda bolagen direkt motsatt och är allt annat än föredömen i coronakrisen. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att få statliga bolag, exempelvis Jernhusen, att agera ansvarsfullt och vara ett föredöme på fastighetsmarknaden?
fr · H7111241 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1241 Buffertkrav på svenska företag av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I en uppmärksammad intervju i anser finansmarknadsministern att svenska företag har för låg buffert för att klara ekonomiska kriser. I intervjun signalerade statsrådet att regeringen avser att överväga att införa generella buffertkrav på näringslivet. I artikeln säger finansmarknadsminister (MP) att han förvånas över den svaga motståndskraften i många företag och öppnar nu för generella buffertkrav i näringslivet. ”Man måste kunna klara av olika typer av samhällskriser”, säger han till . I artikeln säger finansmarknadsministern vidare: ”Jag kan konstatera att vi har haft ett annat sätt att se på de finansiella företagen, där vi sedan finanskrisen har jobbat väldigt hårt med att ställa krav, och bankerna har varit tvungna att uppfylla ganska tuffa villkor. Där kan vi också se att det varit väldigt nyttigt och gör att bankerna klarar den här påfrestningen på ett helt annat sätt än de skulle ha gjort annars. Jag tror att den diskussionen behöver vi nog ha vad gäller den reala ekonomin också – vilka krav kan vi ställa på företag att de faktiskt måste klara av sättningar”. Upprördheten efter uttalandet har varit stor bland många av företagare eftersom man inte alls känner igen sig i statsrådets verklighetsbeskrivning. Med anledning av uttalandet från finansmarknadsministern är det många som är intresserade av på vilket sätt restauranger, taxibolag, flygbolag, hotell eller industriföretag ska ges förutsättningar av regeringen för att bygga upp en buffert och hur det ska gå till. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ställa krav på att företag ska ha en buffert?
fr · H7111242 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1242 Statliga bolag och covid-19 av (KD) till Näringsminister (S) skickade härförleden ut ett brev till underleverantörer i vilket man formulerade en kravliknande text om att få sina kostnader sänkta inom ramen för gällande avtal. Brevet har väckt starka reaktioner och oro om att företag som inte hörsammar anmodan riskerar att åka ut . Bland underleverantörerna finns till exempel företag som bygger kraftledningar eller hyr ut maskiner. är ett helstatligt bolag. Deras agerande ska ses i ljuset av att staten i övrigt inför en rad ekonomiska åtgärdspaket för att lindra coronakrisens konsekvenser, krispaket som uppgår till miljardbelopp. Efter att fallet uppmärksammats medialt har offentligt bett om ursäkt för hur brevet formulerades. Exemplet är ett bland flera som väcker frågor om de statliga bolagens roll i pågående kris. Rimligen borde staten genom sitt bolagsägande kroka arm med den övergripande statliga ambitionen att underlätta för företag och andra som drabbas av krisens smärtsamma konsekvenser – åtminstone inte försvåra. Vi kan inte ha en situation där staten med ena handen upprättar stöd för att rädda företag och jobb, och med andra handen motverkar stödets syfte. Min fråga till näringsminister är därför: Avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa att de statliga bolagen i möjligaste mån underlättar för företag och andra aktörer under pågående kris?
fr · H7111243 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1243 Upphandlad flygtrafik även till sydöstra av (SD) till Infrastrukturminister (S) Som en följd av den pandemi vi befinner oss i har underlaget och förutsättningar för att bedriva kommersiell flygtrafik i i praktiken helt försvunnit. Detta är allvarligt eftersom det är angeläget att det finns tillgång till snabba transporter i , ett land som präglas av just långa avstånd. Regeringen har tagit initiativ till att upphandla flygtrafik, vilket givetvis är välkommet, och har initialt valt ut flygplatser i samt på . Ett av de områden som ofta blir bortglömt i sammanhang kring infrastruktur är enligt min uppfattning sydöstra , som inte heller fick någon flyglinje upphandlad. En av de linjer som regeringen däremot uppdragit åt att skyndsamt ingå avtal om flygtrafik för är –; en resa mellan och med bil tar och , med tåg tar det . Flygtrafiken är nu även helt stoppad från Airport i sydöstra . Som en jämförelse tar en bilresa därifrån till och och den snabbaste tågresan . Avståndet mätt i är alltså närmare bort vid bilfärd och drygt bort vid resa med tåg än vid en av de upphandlade flygplatser. Min uppfattning är att det är bra att man gjort upphandlingen för de flygplatser som är aktuella, men ser det som problematiskt att sydöstra även i detta sammanhang blir bortglömt då avståndet mätt alltså är längre bort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser regeringen att utöka den upphandlade flygtrafiken till att även omfatta sydöstra ?
fr · H7111245 · 2020-04-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:1245 Statens roll på den digitala betalningsmarknaden av Per Åsling (C) till Statsrådet (MP) trädde den nya lagstiftningen om kontanttjänster i kraft vilket innebär större tillgänglighet till kontanter för konsumenter genom uttagsautomater, bankkontor eller livsmedelsbutiker. Den nya lagstiftningen är ett viktigt steg för större tillgång till kontanter för individer. Vi måste välkomna nya, smarta lösningar som förenklar vardagen. Men det finns också en annan aspekt av utvecklingen som vi måste ta hänsyn till. När ny teknik i snabb takt ersätter kontanter riskerar det att skapa problem för många i samhället. Tillsammans måste vi se till att flödet av kontanter håller en sådan nivå att det går att både ta ut, sätta in och använda kontanter runt om i hela landet. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att utreda frågan om statens roll på den digitala betalningsmarknaden. Tillkännagivandet (2018/19:FiU44) baseras på en framställan från som utrycker oro över utvecklingen på betalningsmarknaden. är ett av de länder där marginaliseringen av kontanter har gått allra längst, vilket gör det svårare för staten att upprätthålla ett säkert och stabilt betalningsväsen. tillkännagivande låg i linje med framställning om att frågan om den digitala betalningsmarknaden bör utredas brett och att man bör • kartlägga betalningsmarknaden utifrån den omfattande digitaliseringen och den minskade kontantanvändningen • kartlägga och ta ställning till statens och den privata sektorns roller • utreda om det behövs digitala centralbankspengar, så kallade e-kronor • utreda begreppet lagligt betalningsmedel och hur det eventuellt behöver anpassas till den digitala betalningsmarknaden och en eventuell e-krona. har gått utan att en utredning i enlighet med beslut har tillsatts. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet tillsätta den utredning som begärt och föreslagit för att framtidssäkra vår betalningsmarknad?