ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712962 · 2020-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:962 av (M) Tågförbindelsen mellan och har frågat mig om jag avser ta några initiativ för att utreda sträckan –vidare . Regeringen fattade beslut om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för planperiod 2018–2029. Infrastruktursatsningarna i den trafikslagsövergripande planen ska bidra till en omställning till ett fossilfritt välfärdsland, ett som håller ihop, ett ökat bostadsbyggande och förbättrade förutsättningar för näringslivet. I planen ingår en unik satsning på järnvägsinvesteringar som samtliga bidrar till ovan nämnda områden. Rätt investeringar i transportinfrastrukturen bygger starkt och hållbart för framtiden. I enlighet med regeringens beslut om den nationella planen, har regeringen påbörjat en dialog med den norska regeringen kring utvecklingen av bl.a. det gränsöverskridande stråket –. I den nationella planen för transportinfrastrukturen pekas dessutom stråket ––ut som ett av de stråk bör fortsätta att utreda. Utredningsarbetet bör ha som målsättning att stråket är så pass utrett att det kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering.
frs · H712963 · 2020-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:963 av (M) Höghastighetståg eller nya stambanor har frågat mig för vilken hastighet på tågen jag avser att lägga förslag för att bygga nya stambanor. Hur snabbast möjliga restid kan uppnås vid olika utformningar behöver bedömas med utgångspunkt i tekniska, planeringsmässiga och ekonomiska aspekter och med hänsyn till vad som är kostnadseffektivt.
frs · H712964 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:964 av (SD) Mediepluralism har frågat mig om jag ser någon risk med att SVT publicerar nyheter som de funnit på lokala tidningars hemsidor och om jag i så fall är beredd att vidta några åtgärder för att säkerställa mediepluralismen. En kombination av starka oberoende public service-företag och en mångfald av livskraftiga kommersiella nyhetsmedier är grunden för en välfungerande mediemarknad. Att skapa goda förutsättningar för en mångfald av aktörer på mediemarknaden är också ett centralt mediepolitiskt mål. Medieutvecklingen har inneburit stora utmaningar för många kvalitativa nyhetsmedier, framför allt på lokal nivå. En av de viktigaste orsakerna är den förändrade annonsmarknaden där en allt större andel av annonsintäkterna går till globala plattformsföretag, vilket påverkar många nationella och lokala nyhetsmediers förutsättningar att finansiera kvalitativ journalistik. Med sin stabila finansiering och sitt uppdrag i allmänhetens tjänst har public service en särställning på mediemarknaden. beslutade om inriktningen för public service , med utgångspunkt i propositionen Ett modernt public service nära publiken – villkor 2020–2025 (prop. 2018/19:136). I propositionen konstateras att () och () har ett särskilt ansvar att värna om en mediemångfald. I propositionen understryks också företagens ansvar att fokusera på sin kärnverksamhet, dvs. att erbjuda radio och tv. Att företagen även i sin nyhetsverksamhet upprätthåller ett fokus på ljud och rörlig bild är av stor betydelse för att värna en mångfald av lokala nyhetsmedier. I SR:s och SVT:s medelsvillkor för perioden –2025 har det förts in ett nytt villkor om att företagen i sin nyhetsverksamhet ska ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrensförutsättningar, i syfte att värna en mångfald av perspektiv på en livskraftig mediemarknad. Hur SR och SVT väljer att samverka med lokala medieaktörer för att bidra till en mångfald av perspektiv avgörs av företagen själva i dialog med de kommersiella medieaktörerna. Liksom när det gäller övriga villkor för public service-företagens verksamhet ska de insatser som vidtas för att uppfylla villkoret redovisas i de årliga public service-redovisningarna. Det är sedan och tv vid Myndigheten för press, radio och tv som bedömer om villkoret har uppfyllts.
frs · H712966 · 2020-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:966 av (M) En nationell barncancerstrategi har frågat mig om jag kommer vidta åtgärder för att få en nationell barncancerstrategi på plats. En av fjolårets mest glädjande nyheter var att överlevnaden i barncancer i är historiskt hög. behöver mer göras och regeringen prioriterar därför kampen mot barncancer. I överenskommelsen med SKR om jämlik cancervård med kortare väntetider avsattes 2019 och 2020 för att fortsätta arbetet för en mer jämlik, effektiv och tillgänglig cancervård. Av dessa avsattes 2019 och 2020 till barncancer. Med hjälp av dessa medel har alla barncancercentrum arbetat med en analys av vilka utvecklingsområden som finns nationellt och i varje sjukvårdsregion. Rapporten lämnades till och fungerar som ett underlag till det fortsatta nationella arbetet med att stärka barncancervården. Varje region har som ett komplement till rapporten kartlagt regionala utvecklingsområden. I dem finns uppsatta mål, bland annat inom områdena som frågeställaren efterlyser. Stöd till familjer, förbättrade möjligheter till forskning, vidareutveckling av den palliativa vården samt förbättrad långtidsuppföljning är några exempel.
frs · H712967 · 2020-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:967 av (S) Kränkningar av mänskliga rättigheter i har frågat utrikesministern hur hon kan stödja i tranformeringsprocessen mot demokrati och utkräva ansvar av de parter som begått brott mot mänskliga rättigheter samt bidra till försoningsprocessen som är tänkt att starta efter valen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. stödjer arbetet för ett mer demokratiskt . Vi arbetar också för att stärka respekten för mänskliga rättigheter och vår ambassad i , följer noggrant händelseutvecklingen i . Regeringen för, både bilateralt och genom EU, en regelbunden dialog om dessa frågor med företrädare för både den etiopiska regeringen och civilsamhället. Demokrati, de mänskliga rättigheterna och jämställdhet är viktiga delar i bilaterala utvecklingssamarbete med . beslutade regeringen att tillföra ytterligare till detta område, för att stödja det pågående reformarbetet i . I detta ingår att bidra till ökat ansvarutkrävande genom stöd till rättsväsendet, media och civilsamhälle samt till fred och försoning. Det totala strategibeloppet uppgår därmed till för perioden –2020. Genom utvecklingssamarbetet ger , i samarbete med UNDP, också stöd till valprocessen samt demokratisk samhällsstyrning. Det gäller bland annat , ombudsmannafunktion och parlament. stödjer även framväxten av oberoende media och tillgång till information, genom stöd till vid och flera civilsamhällesorganisationer. Att stärka dessa institutioner, oberoende media och civilsamhället är viktigt, inte minst för ett fritt och demokratiskt val . Den här typen av insatser utgör en central del av regeringens demokratisatsning. Ett orosmoment är de ökande etniska konflikterna och den etiopiska regeringens förhållningssätt till dessa. har i samtal med etiopiska företrädare uttryckt oro över hur de etniska spänningarna och våldsamheter i har ökat . Alla typer av kränkningar eller övergrepp mot civilbefolkningen är oacceptabla. Ett viktigt motiv för stöd till är att bidra till utökad kapacitet hos dem att kunna utreda liknande händelser. Vi uppmanar till dialog och försoning, ett viktigt arbete inför och efter de allmänna valen 2020. Inom ramen för vårt utvecklingssamarbete stödjer fredsbyggande och försoning i genom bland annat stöd till det civila samhället och religiösa organisationer. Jag kommer att fortsätta att betona vikten av demokratiska utveckling och försoningsprocess i samtal med den etiopiska regeringen samt inom ramen för både EU- och FN-samarbetet.
frs · H712968 · 2020-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:968 av (M) Sträckan – har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att understödja färdigställandet av TEN-T-korridoren mellan och . I den nationella planen för transportinfrastruktur har regeringen pekat ut bristanalyser och angett att bör fortsätta att utreda ett antal stråk, noder och motsvarande, däribland ”–, kapacitets-problem och långa restider”. Regeringen angav att utredningsarbetet bör ha som målsättning att dessa stråk, noder eller motsvarande är så pass utredda att de kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering.
frs · H712969 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:969 av (M) Internationella stöldligor har frågat justitie- och migrationsministern vilka åtgärder ministern avser att vidta för att skyndsamt stoppa de internationella stöldligornas hänsynslösa framfart. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen arbetar mot stöldligor på flera olika sätt och många åtgärder har redan vidtagits. Syftet är att ska bli ett oattraktivt land för stöldligorna. redovisade , och det myndighetsgemensamma regeringsuppdraget för att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . Uppdraget har bland annat resulterat i gemensamma utsättningar, ett mer samordnat och ökat underrättelseutbyte, gemensamma operativa grupper vid gränspassager, ökat brottsförebyggande arbete, utökat samarbete med andra berörda myndigheter samt konkreta resultat som ingripanden, brottsanmälningar, beslag och avvisning av kriminella personer utan rätt att vistas i . Uppdragsmyndigheterna avser att fortsätta och utveckla samarbetet ytterligare. Myndigheterna har noterat att antal bostadsinbrott och stölder av båtmotorer nu minskat. På andra områden ser man dock en ökning och därför är det viktigt att arbetet fortsätter på bred front. Utbyggnaden av med 10 000 nya polisanställda är också central för att stoppa stöldligorna. trädde kustbevakningslagen i kraft som ger utökad möjlighet att ingripa mot brott och ordningsstörningar som ligger utanför myndighetens självständiga verksamhetsområde. Till exempel kan den nu bistå med att stoppa ekipage med stöldgods. Regeringen avser vidare att se över möjligheter att agera vid utförsel av misstänkt stöldgods. Beredning av direktiv till en utredning för att ge polisen bättre möjligheter att verka i gränsnära områden pågår. bereds också en promemoria som bland annat innehåller straffrättsliga förslag som tar sikte på systematiska stölder respektive hälerier. Regeringen avser att besluta en proposition i syfte att ytterligare effektivisera processen om överförande av straffverkställighet. Om fler dömda personer utan hemvist i måste avtjäna straffen i sina hemländer kan incitament att begå brott här minska. är mycket aktivt inom ett Europolsamarbete om tillgreppsbrottslighet, vilket ger oss bra möjligheter att samarbeta operativt med berörda myndigheter från flera av stöldligornas ursprungsländer. avser att tillsätta en ambassadör som ska arbeta mot organiserad brottslighet. Regeringen har också initierat flera direkta bilaterala kontakter med regeringarna i många av stöldligornas hemländer. Det är viktiga frågor som lyfter upp. Regeringen har vidtagit ett stort antal åtgärder på området och fler är på gång.
frs · H712970 · 2020-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:970 av (M) inkludering i WHO har frågat mig om jag är beredd att skyndsamt arbeta aktivt för att ska inkluderas i WHO. Som jag har uttryckt i tidigare svar till har både och EU ett intresse av att deltar i internationella organisationer. Jag och regeringen anser att det är skäligt och önskvärt att deltar i det internationella arbetet mot coronaviruset. EU, och därigenom , har genom ett uttalande från utrikestjänsten förklarat att vi vill finna praktiska lösningar för hur ska kunna inlemmas i WHO:s arbete.
frs · H712973 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:973 av (M) Finansieringen av ett nytt cyberoperationscenter har frågat mig hur stora ekonomiska resurser regeringen planerar att avsätta för att finansiera cyberoperationscentret, och när det bedöms vara fullt operativt. säkerhet och välstånd vilar i stor utsträckning på digitala grunder. Det är av vikt att digitaliseringens möjligheter tillvaratas som de risker den leder till måste hanteras. Cyberhoten mot och svenska intressen är omfattande. Mot den bakgrunden uppdrog regeringen åt , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Säkerhetspolisen att tillsammans vidta förberedande åtgärder och lämna förslag för att ett nationellt cybersäkerhetscenter ska kunna inrättas . Det nationella cybersäkerhetscentret ska stärka samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot mot och minska cybersårbarheterna. Myndigheterna redovisade uppdraget . Den inledande verksamhet som myndigheterna föreslagit bedömer myndigheterna kan bedrivas inom befintliga ekonomiska ramar. Myndigheternas redovisning inklusive bland annat frågan om centrets finansiering bereds nu i .
frs · H712974 · 2020-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:974 av (M) Adoptioner har frågat mig varför jag inte har tagit initiativ för att få fram aktuell information om de familjehemsplacerade barnens möjligheter att bli adopterade av sina familjehemsföräldrar. En socialnämnd ska överväga att flytta över vårdnaden till familjehemsföräldrarna i de fall det bedöms att det bästa för barnet är att få stanna kvar hos dem. är skyldig att regelbundet överväga vårdnadsöverflyttning från det att ett barn varit placerat i samma familjehem . I vissa fall kan adoption vara ett sätt att skapa trygghet åt ett barn i en sådan situation. Vid bedömningen av om en adoption är lämplig ska barnets bästa ges störst vikt. kan socialnämnden uppmärksamma att adoption kan vara ett alternativ. är kunskapsmyndighet inom område och lämnar kunskapsstöd till kommunernas socialtjänster. En ny handbok till stöd för om just nationella adoptioner kommer att publiceras .
frs · H712975 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:975 av (M) Framtidens omvårdnad har frågat mig om jag avser att låta betänkandet Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjligheter vara ledstjärna för framtidens omvårdnad. Kompetensförsörjningen är grundläggande för att hälso- och sjukvården ska kunna fullfölja sitt uppdrag. En stärkt bemanning i hälso- och sjukvården är därför en prioriterad fråga för regeringen. För att i största möjliga mån säkerställa en god kompetensförsörjning krävs både attraktiva hälso- och sjukvårdsutbildningar och att de som är utbildade väljer att arbeta i vården. Högskoleutbildning ska enligt högskolelagen (1992:1434) ges på tre nivåer: grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. Examina på grundnivå och avancerad nivå utgörs av generella examina, konstnärliga examina och yrkesexamina. Sjuksköterskeexamen är en yrkesexamen på grundnivå och specialistsjuksköterskeexamen är en yrkesexamen på avancerad nivå. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över utbildningen till specialistsjuksköterskeexamen. Utredaren hade också i uppdrag att se över frågor som rör vissa andra hälso- och sjukvårdsutbildningar. Utredningen lämnade betänkandet Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjligheter (SOU 2018:77). Betänkandet har remitterats och bereds i . Behovet av specialistsjuksköterskor i vården är stort och förväntas öka framgent. Det är därför viktigt att fler sjuksköterskor vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. Regeringen och Kommuner och Regioner har ingått en överenskommelse som bl.a. innebär att det avsätts totalt som syftar till att stärka förutsättningarna för vårdens medarbetare. Inom ramen för satsningen avsätts till regionerna för att fler sjuksköterskor ska ges möjlighet att läsa till specialistsjuksköterska med betald utbildning. Därtill avsätts till regionerna för att möjliggöra utvecklings- och karriärmöjligheter, exempelvis karriärtjänster, för specialistsjuksköterskor med fördjupad kompetens inom centrala områden. För att hantera utmaningar med kompetensförsörjningen i vården, t.ex. brist på utbildad personal, krävs ett effektivt samarbete mellan regioner, kommuner och lärosäten samt dialog med andra aktörer. Regeringen har från inrättat ett nationellt vårdkompetensråd som bl.a. ska kartlägga, samordna och effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom vården. Syftet med rådet är att stärka och formalisera samverkan om kompetensförsörjningsfrågor i hälso- och sjukvården. Jag ser fram emot att få ta del av rådets arbete och förväntar mig att arbetet ska ha en positiv effekt på kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården.
frs · H712977 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:977 av (SD) Hatbrott och svensk etnicitet har frågat mig om det är regeringens uppfattning att hatbrott ska inkludera brott som riktas mot den som uppfattats ha en svensk etnicitet eller en svensk nationalitet, och om jag i så fall avser att vidta några lagstiftningsåtgärder för att åstadkomma detta. I finns en straffskärpningsregel som innebär att det ska beaktas som en försvårande omständighet om ett motiv för brottet har varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på vissa angivna grunder, bl.a. nationellt eller etniskt ursprung. Det finns tydliga uttalanden i förarbetena om att straffskärpningsregeln kan vara tillämplig inte bara när exempelvis svenskar ger sig på invandrare utan också i den motsatta situationen, alltså när personer med utländskt ursprung angriper någon eller några just för att de är svenskar (prop. 1993/94:101 s. 22). Som hatbrott räknas bl.a. också brottet hets mot folkgrupp. När behandlade motioner om detta 2013 anförde justitieutskottet att det torde stå klart att bestämmelse om hets mot folkgrupp omfattar de situationer som motionerna handlade om, dvs. hets som riktar sig mot svenskar (bet. 2012/13:JuU10). ställde sig bakom utskottets betänkande. Regeringen har också haft denna tolkning som utgångspunkt i lagstiftningsarbete såväl före som efter ställningstagande. Mot denna bakgrund ser jag inte behov av att vidta någon åtgärd.
frs · H712979 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:979 av (M) Satsningen på miljöbilar har frågat mig om jag tänker ta några initiativ med anledning av de uppgifter som har kommit fram i avseende statliga åtgärder för fler miljöbilar. har granskat flera olika reformer som sträcker sig fyra mandatperioder bakåt i tiden, . Kritiken mot att det saknas samhällsekonomiska bedömningar gäller framför allt miljöbilspremien och supermiljöbilspremien som infördes under alliansregeringen. I kontrast till detta föregicks införandet av bonus–malus-systemet 2018 av en ordentlig utredning som även innefattade konsekvensanalyser. Bonus–malus-systemet ersatte den tidigare supermiljöbilspremien och den femåriga fordonsskattebefrielsen. Till skillnad från tidigare stöd till miljöbilar innehåller det nya systemet både en bonus till bilar med låga utsläpp av koldioxid och en malus i form av förhöjd skatt på bilar med högre utsläpp. En viktig utgångspunkt för styrmedlet har varit att bonuskostnaderna skulle täckas av intäkterna från malus. Det är rimligt att de som köper nya bilar med höga utsläpp belastas med högre kostnader. konstaterar att en höjd koldioxidskatt på drivmedel är ett mer kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen än stöd till miljöbilar. Jag instämmer i att koldioxidskatten bidrar till en kostnadseffektiv minskning av utsläppen, så den bör även i fortsättningen utgöra en bas för styrningen av koldioxidutsläppen i den icke-handlande sektorn. nämner i rapporten att koldioxidskatten skulle behöva höjas till per kilo koldioxid om endast det styrmedlet ska användas för att nå transportsektorns klimatmål till 2030. Det kan jämföras med dagens nivå på koldioxidskatt som är per kilo. En så stor höjning skulle få omfattande konsekvenser för ekonomin och inte minst för människor i glesbefolkade områden där bilberoendet är stort. Därför menar jag att det behövs en kombination av olika styrmedel. Stöden till miljöbilar har bidragit till att har högst andel elbilar och laddhybrider i EU och ökningen går snabbt. Jag delar dock bild av att det finns utrymme för förbättringar. Som jag nämnde i ett tidigare svar avser jag att presentera åtgärder som minskar exporten av miljöbilar. Sådana krav behöver emellertid godkännas av Europeiska kommissionen innan de kan antas. kommer att utgöra ett värdefullt underlag för den översyn av bonus–malus-systemet som regeringen nu genomför. Jag kommer därför att återkomma till kring detta i samband med höstens budgetproposition.
frs · H712981 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:981 av (M) Länsstyrelsernas regeltillämpning har frågat mig om jag avser att på något sätt ta initiativ till att förbättra och utveckla länsstyrelsernas arbete och därmed öka förtroendet för länsstyrelsernas arbete hos landets företagare. Länsstyrelserna bedriver verksamhet inklusive myndighetsutövning inom ett stort antal områden. Därtill har de i uppgift att inom sina ansvarsområden samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser samt främja länets utveckling. När länsstyrelserna verkar för att nationella mål får genomslag i respektive län ska hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Det breda uppdraget med arbete mot mål inom många olika områden medför att behovet av avvägningar i verksamheten är stort inom länsstyrelserna. Länsstyrelserna har också en viktig roll i att upprätthålla en väl fungerande offentlig förvaltning och i att främja en hållbar utveckling i hela landet. Rättssäkerhet är en del av det förvaltningspolitiska målet. Det är bekymmersamt om länsstyrelsernas regeltillämpning inte uppfattas som rättssäker eller om företag uppfattar att de inte får den vägledning som efterfrågas. För att förbättra länsstyrelsernas förutsättningar att bedriva en effektiv, rättssäker och ändamålsenlig verksamhet avser regeringen att fortsätta utveckla styrningen och samordningen av myndigheternas uppdrag. Vidare behöver länsstyrelserna fortsatt verka för en ökad samverkan mellan varandra, inte minst för att öka synergieffekter och effektiviseringsvinster inom sina verksamheter, men även för att säkerställa likvärdigheten i den tillsynsverksamhet som länsstyrelserna bedriver. Som ett led i detta arbete gav regeringen länsstyrelserna i uppdrag att påbörja ett utvecklingsarbete för att ta fram gemensamma arbetsmetoder avseende myndigheternas tillsynsverksamhet. Enligt uppdraget ska detta utvecklingsarbete leda till en mer effektiv och rättssäker tillsyn.
frs · H712982 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:982 av (M) En modernare adoptionslagstiftning har frågat mig om jag kommer att verka för en ny modernare adoptionslagstiftning som alltid sätter barnets intressen i första rummet. En modernisering av adoptionsreglerna i genomfördes . Genom reformen tydliggjordes att barnets bästa ska ges störst vikt vid alla frågor som rör adoption av ett barn. Detta gäller vid såväl nationella som internationella adoptioner. Det är viktigt att barn som är placerade i familjehem kan växa upp under trygga förhållanden och att tragiska händelser som den som hänvisar till inte sker. Jag håller med om att adoption kan vara ett sätt att ge ett barn trygghet i en sådan situation. Utredningar som genomförts visar inte att adoptionsreglernas utformning påverkar antalet adoptioner i samband med familjehemsplacering. Däremot har det framhållits att det kan finnas anledning att aktualisera frågan om adoption i fler fall än som görs . Det handlar om att utveckla arbetsmetoder för att främja samförståndslösningar och att ge familjehemsföräldrar information om vilka möjligheter som finns att adoptera. har genomfört arbete på detta område och en ny handbok till stöd för om nationella adoptioner kommer att publiceras .
frs · H712983 · 2020-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:983 av Per (SD) Komplettering av remissvar Per har frågat mig på vilken grund ombads att komplettera sitt remissvar i ett lagstiftningsärende. remitterades promemorian Reglering av vapenmagasin till ett antal remissinstanser däribland . Promemorian innehöll ett förslag som innebar en reglering av större löstagbara magasin för halv- och helautomatiska skjutvapen. förordade i sitt remissvar att samtliga löstagbara magasin skulle omfattas av krav på tillstånd. ombads inkomma med en kompletterande skrivelse för att förtydliga skälen till myndighetens ståndpunkt.