ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121010 · 2020-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1010 av (KD) Förföljelse av religiösa minoriteter har frågat mig vad jag som utrikesminister och regeringen gör för att uppmärksamma samt motverka förföljelse av religiösa minoriteter. Den utveckling vi sett med kraftigt ökad diskriminering, trakasserier, tvångskonvertering och våld kopplat till människors religiösa identiteter i många länder är mycket oroande. Religions- och övertygelsefrihet är en mänsklig rättighet som gäller för alla överallt. Alla människor ska kunna manifestera sin tro eller övertygelse utan rädsla för hot eller förföljelse. arbetar på bred front för att försvara och skydda rätten till religions- och övertygelsefrihet samt för att stärka skyddet för personer som tillhör religiösa minoriteter i olika länder. är aktivt och pådrivande inom EU för att EU fortsatt ska ha en stark och enad röst till skydd för religions- och övertygelsefrihet. verkar även inom FN för att försvara och skydda individens frihet att välja religions- eller trosuppfattning och för att skydda minoriteter. antog 2018 en resolution innehållandes en lista på åtgärder som ses som en handlingsplan med syfte att bekämpa intolerans, stigmatisering och diskriminering mot personer, baserat på religion eller tro. I FN har verkat för en EU-gemensam linje gällande den resolution om religions- och övertygelsefrihet som antogs i FN:s generalförsamlings . Resolutionen innehåller hänvisningar om staters ansvar att skydda personer som tillhör religiösa minoriteter, om vikten av att brott som begås mot personer som tillhör religiösa minoriteter utreds och att åtgärder mot diskriminering vidtas. Genom regeringens särskilda sändebud för interkulturell och interreligiös dialog arbetar för att stärka minoriteters åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och för att motverka förföljelse av utsatta religiösa minoriteter, främst i och . Tillsammans med likasinnade länder i den internationella kontaktgruppen arbetar sändebudet för att förbättra åtnjutandet av religions- och övertygelsefriheten i alla delar av världen. Ambassadören för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer driver samtliga fri- och rättigheter inklusive skyddet för religions- och övertygelsefriheten. Regeringen har dessutom en särskild expert för religion i fred och konflikt som är verksam i frågan. Som ett led i att uppmärksamma och motverka förföljelse grundad på religions- och övertygelsefrihet inbegriper kontinuerligt religions- och övertygelsefrihet i de rekommendationer vi ger till andra länder inom ramen för för mänskliga rättigheter () i den så kallade allmänna . Regeringen belyser också religions- och övertygelsefrihet i de landrapporter om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som publiceras regelbundet.
frs · H8121011 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1011 av (SD) Krav för universitetsstatus har frågat mig om det finns några specifika och formella krav samt överväganden som ligger till grund för de beslut som regeringen och statsrådet fattar när högskolor beviljas universitetsstatus för att säkerställa att akademiska krav inte får ge vika för påtryckningar av det omgivande samhället och därmed riskera att urholka universitetsbegreppet och om så inte är fallet, om jag har för avsikt att införa sådana krav. Som nämner har nuvarande ordning när det gäller universitetsstatus gällt , vilket framgår i propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134). I propositionen angav regeringen att de då gällande kvalitetskriterierna var välgrundade i sig, men att det inte enbart kan vara en extern kvalitetsprövning som ska ligga till grund för att en högskola ska få benämnas ett universitet utan att det måste finnas långsiktiga statsfinansiella förutsättningar och utbildnings- och forskningspolitiska skäl. Det är regeringen som beslutar om benämningen universitet. I den nya forsknings- och innovationspolitiska propositionen Forskning, frihet, framtid, kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) som beslutades anger regeringen att bör bli universitet. Ett nytt universitet i är ett led i en viktig framtidssatsning och en del i regeringens långsiktiga politik att stärka som ett konkurrenskraftigt utbildnings- och forskningsland. har en framstående position bland landets högskolor. Det är den högskola med flest antal doktorander och flest examenstillstånd på forskarnivå. De har även flest studenter av alla högskolor, vilka studerar inom en rad samhällsviktiga utbildningar. Högskolan är dessutom framgångsrik i att attrahera externa forskningsmedel och har en forskningsprofil som omfattar framför allt tekniska områden, men också områden inom t.ex. välfärd och hälsa. Regeringen avser därför att avsätta forskningsresurser för att ge lärosätet förutsättningar att utvecklas som universitet. För regeringens beslut om att ska få benämnas universitet inhämtas underlag om verksamhetens kvalitet. Jag vill betona att kvalitet är en viktig aspekt, och del av de utbildnings- och forskningspolitiska skälen. Detta anser regeringen bör lyftas fram tydligare. I den ovannämnda nya forsknings- och innovationspolitiska propositionen anger regeringen att det finns starka skäl att införa kriterier som grund för beslut om att benämnas universitet. I samma proposition framgår att regeringen avser att besluta om sådana kriterier .
frs · H8121012 · 2020-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1012 av (SD) Hållbara vattentjänster har frågat mig när jag och regeringen kommer att presentera en proposition som bygger på den statliga utredningen om hållbara vattentjänster. Regeringen har uppmärksammat att vissa kommuner upplever skyldigheten att ordna vattentjänster enligt 6 § lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster som ett hinder för nybyggnation på landsbygderna. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över kommunens skyldighet att ordna allmänna va-tjänster. Syftet var bl.a. att utredaren skulle ta fram förslag för att underlätta byggandet och öka andelen godkända avloppsanläggningar på landsbygderna. Utredningen presenterade sitt betänkande ”Vägar till hållbara vattentjänster” . Utredningen föreslår bland annat att vid bedömningen av behovet av allmänna vattentjänster enligt 6 § lagen om allmänna vattentjänster ska kommunen kunna beakta alternativ till allmänt va för att uppnå ett motsvarande skydd för människors hälsa och miljö. Enligt utredningen ger detta kommunen en större flexibilitet för enskilda lösningar vilket skulle kunna underlätta byggandet utanför tätorter. Utredningen föreslår också en uppsättning andra insatser, bl.a. framtagande av förbättrade kunskapsunderlag, kompetensutveckling, utveckling av tillsynsvägledningen samt att se över möjligheterna till att ge stöd till kommunerna för va-rådgivning. Betänkandet har remitterats och regeringen bereder förslagen. En proposition avses läggas fram till .
frs · H8121014 · 2020-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1014 av (SD) Gränshandelns påverkan av sänkta skatter i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stödja den svenska gränshandeln. Regeringen har presenterat en rad stödåtgärder för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av coronapandemin för jobb och företag. Regeringen har bland annat infört tillfälligt sänkta arbetsgivar- och egenavgifter, tillfällig rabatt för fasta hyreskostnader i vissa branscher, utökad avsättning till periodiseringsfond, utökat statligt ansvar för sjuklönekostnader, anstånd med skatteinbetalningar, statlig lånegaranti till små och medelstora företag och utökad möjlighet att få arbetslöshetsersättning när ett företag har varit vilande. fördelar regeringen vidare för regionala tillväxtåtgärder, som ska finansiera insatser utifrån respektive regions utmaningar och prioriteringar. Det är medel som, tillsammans med medel från bland annat Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden, kan användas för att stödja företagens utveckling och individers omställning i gränsregionen mot . Jag och regeringen följer noggrant de ekonomiska effekterna för företagen och överväger löpande behovet av erforderliga åtgärder för näringslivet.
frs · H8121015 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1015 av (M) Rastplatser för yrkestrafik har frågat mig hur jag avser att agera för att rastplatsproblemet ska kunna lösas. Att yrkesförare kan ta paus och rast på ett säkert sätt är viktigt för trafiksäkerheten och förarnas arbetsmiljö. Regeringen uppdrog därför 2018 åt att se hur bristen på säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken längs större vägar kan avhjälpas. I uppdraget ingår att bedöma hur behoven av utbyggnad av säkra uppställningsplatser längs större vägar ser ut samt vilka möjliga affärsmodeller som kan främja en tillräcklig utbyggnad. genomför uppdraget i nära samverkan med relevanta branschorganisationer och övriga myndigheter och avrapporterar arbetet . har det inom ramen för uppdraget genomförts en utbudsanalys och behovet av uppställningsplatser har studerats närmare. avser att kunna presentera en strategi för hur bristen på säkra uppställningsplatser ska kunna avhjälpas. Jag följer detta arbete noga.
frs · H8121016 · 2020-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1016 av (M) Konsekvenser av förlängt arbete med att införa 5G i har frågat mig hur min plan för införandet av 5G i ser ut och vilka konsekvenser regeringen bedömer att ett fördröjt införande av 5G i får. Utbyggnaden av 5G är en högprioriterad fråga för och avgörande för att ska behålla sin plats som ledande nation inom it och digitalisering. Utgångspunkten är att det ska vara en marknadsdriven utbyggnad som sker i samklang med det ansvar som det offentliga har. Statens roll är att skapa förutsättningar för utbyggnaden, bland annat i form av regler och tillgängliggörande av spektrum. I ett globalt perspektiv är , och världsledande men sett till en europeisk kontext tillhör ett av de 18 länder som lanserat kommersiella 5G-tjänster. Auktionen av radiotillstånd i 2,3 och 3,5 GHz-banden som () planerade att genomföra blev uppskjuten till följd av att de villkor som PTS hade ställt upp för auktionen överklagades. Mot bakgrund av kammarrättens beslut har PTS meddelat att det finns förutsättningar för att genomföra auktionen i närtid, vilket innebär att de frekvenser som spås vara mycket betydelsefulla för utbyggnaden av 5G tilldelas utan kraftig fördröjning. skulle därmed ligga relativt bra till i när det gäller att ha tilldelat dessa frekvenser.
frs · H8121021 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1021 av (SD) En transportkorridor till via har frågat mig om jag avser föra diskussioner med den danska regeringen för att få tillstånd en ny fast transportkorridor för godståg som förbinder och med övriga . Gränsöverskridande transportinfrastruktur har en stor betydelse både för tillväxt och tillgänglighet i våra respektive länder. Det är viktigt att infrastrukturen gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna och gör det möjligt att på ett mer hållbart sätt resa och transportera varor mellan våra länder och vidare ut i . Den nu gällande nationella planen för transportinfrastrukturen omfattar en satsning vilket bland annat innebär den största järnvägssatsningen i modern tid. För att utnyttja potentialen med gränsöverskridande transporter behöver vi också eliminera flaskhalsar i . Här kan nämnas att utbyggnaden av fyrspår mellan och redan är påbörjad och beräknas stå klart . Regeringen har också i beslutet om den gällande nationella planen för transportinfrastrukturen fördelat medel för att ett fortsatt bilateralt samarbete mellan och . Detta sker, enligt Sverigeförhandlingens förslag, genom att en strategisk analys för en ny fast förbindelse över mellan och tas fram. Studien genomförs av det svenska i samarbete med Danska Vejdirektoratet och Transport- og och är ännu inte avslutad. Utredningen utgör en viktig del i underlaget inför det fortsatta arbetet med att utveckla kommunikationerna mellan och . Regeringen har dessutom uppdragit åt att bland annat analysera industrins behov av järnvägs-färjetrafik samt belysa vilka förutsättningar det finns för utvecklingen av godstrafik på järnväg via hamn. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2033 alternativt 2022–2037 och avser att lägga en infrastrukturproposition till . Efter att har fattat beslut med anledning av propositionen avser regeringen att uppdra åt att genomföra en åtgärdsplanering. Det är i detta steg som nya projekt och åtgärder ska utredas. Det finns stora önskemål i hela landet om åtgärder inför en ny nationell plan, bland annat gällande järnväg och förbättrade möjligheter till pendling. Jag sätter stort värde i att lyssna in önskemål från alla aktörer, såsom regioner, kommuner, näringsliv och civilsamhälle. Investeringar i och underhåll av transportsystemet kommer vara fortsatt fokus för regeringen.
frs · H8121022 · 2020-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1022 av (SD) Konsumentskydd vid resebolags konkurser har frågat mig om jag och regeringen avser att verka för att få fram ett bättre konsumentskydd i händelse av resebolags konkurser. Konsumentskyddet i samband med resor är i grunden på en hög nivå och i hög utsträckning harmoniserat inom EU. Till följd av den pågående pandemin har många konsumenter fått vänta på återbetalningar som de har rätt till. Vissa konsumenter har också drabbats av att reseföretaget gått i konkurs. När det gäller paketresor eller sammanlänkade researrangemang kan resenärer, som nämner, under vissa förutsättningar få ersättning ur det branschfinansierade resegarantisystem som administreras av Kammarkollegiet. har valt att genomföra paketresedirektivets regler om insolvensskydd utan att gå utöver de krav som ställs i direktivet, vilket innebär att ersättning enbart kan betalas från resegarantisystemet vid arrangörens insolvens. Det är enbart paketresor och sammanlänkade researrangemang som omfattas, dvs. inte resor med reguljärflyg. Eventuella behov av ändringar i den svenska lagstiftningen och det bakomliggande måste analyseras noggrant utifrån olika aspekter. Det gäller inte minst hur balansen mellan konsumenters och näringsidkares intressen i det harmoniserade konsumentskyddet inom EU kan säkerställas på lång sikt. har presenterat sin nya strategi för konsumentpolitiken. I den anges bl.a. att det krävs en analys av om det nuvarande regelverket för paketresor, också när det gäller insolvensskydd, är helt i stånd att alltid säkerställa ett robust och heltäckande konsumentskydd. Även utvecklingen i fråga om passagerarrättigheter ska beaktas. Kommissionen avser därför att analysera i vilken mån paketresedirektivet fortfarande fyller sin funktion mot bakgrund av den senaste tidens kriser och på grundval av rapport om direktivets tillämpning. Sammanfattningsvis är det många frågor som behöver analyseras i ljuset av utvecklingen. Ett sådant analysarbete pågår i . Regeringen följer utvecklingen mycket noggrant och deltar aktivt i de samråd som äger rum på EU-nivå. Ytterligare åtgärder kan inte uteslutas, men jag kan inte nu föregripa de analyser som pågår. Jag kommer att fortsätta arbeta för ett starkt konsumentskydd i och i EU.
frs · H8121023 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1023 av (SD) En infrastrukturstrategi inför kommande pandemier har frågat mig om jag avser att ta fram en infrastrukturstrategi inför eventuella framtida pandemier. Den pågående pandemin innebär stora påfrestningar på samhället, inte minst transportsektorn. Regeringen agerar kraftfullt för att rädda företag och jobb. Det inbegriper generella insatser så som korttidspermitteringar för att minska lönekostnader, en företagsakut som via statliga garantier möjliggör utlåning till små och medelstora företag samt tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter. För transportsektorn har regeringen bland annat beslutat att upphandla flygtrafik i och till för att säkra samhällsviktiga transporter via flyg, infört ett tillfälligt sjöfartsstöd och tillfört kollektivtrafikmyndigheterna för att upprätthålla trafikutbudet i syfte att motverka smittspridning ombord. Dessutom analyserar ansvariga myndigheter kontinuerligt utvecklingen av transportsektorn och pandemins påverkan på densamma, och rapporterar till regeringen. För att förbättra beredskapen inför framtida pandemier har jag tillsammans med mina transportministerkolleger i EU initierat arbetet med en beredskapsplan för den europeiska godstransportsektorn. Det är en mycket viktig fråga då många av våra transporter är tätt sammankopplade över landsgränserna och att vi behöver en än starkare samverkan . Med det sagt kan jag konstatera att arbetet med att analysera konsekvenserna av pandemin för transportsektorn pågår och att även flera initiativ tagits för att förstärka beredskapen inom transportsektorn.
frs · H8121024 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1024 av (SD) Järnvägen – har frågat mig om jag avser att arbeta för att järnvägssträckan –prioriteras i nästa nationella infrastrukturplan. Väl fungerande transporter i hela landet är viktiga för människors möjligheter att resa och inte minst för effektiva transporter av industrins varor. Den nu gällande nationella planen för transportinfrastruktur beslutades och omfattar en satsning vilket bland annat innebär den största järnvägssatsningen i modern tid. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2033 alternativt 2022–2037 och avser att lägga en infrastrukturproposition till . Åtgärder på sträckan –är ett exempel på objekt som får bedömas inom ramen för det kommande arbetet med den åtgärdsplanering som följer efter beslut om infrastrukturpropositionen. Det finns stora önskemål i hela landet om åtgärder inför en ny nationell plan, bland annat gällande järnväg. Jag sätter stort värde i att lyssna in önskemål från alla aktörer, såsom regioner, kommuner, näringsliv och civilsamhälle. Investeringar i och underhåll av järnvägen kommer vara fortsatt i fokus för regeringen.
frs · H8121026 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1026 av (SD) En trygg och rättssäker aktivitetsersättning har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta för att skapa mer trygghet och förutsägbarhet men också en rättssäker process där personer som läkare bedömer inte kan ta ett arbete på arbetsmarknaden slipper drabbas av ett plötsligt avslag på ansökan om aktivitetsersättning. Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att se över sjuk- och aktivitetsersättningen (Dir. 2020:31). Syftet är att förmånerna ska ge hög trygghet vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, god förutsebarhet för den enskilde och stabilitet i tillämpningen . Regelverkets krav för att en försäkrad ska beviljas förmånerna ska bli mer ändamålsenliga och i möjligaste mån ta tillvara den försäkrades arbetsförmåga. Uppdraget ska redovisas , och blir ett viktigt underlag för att fortsätta arbetet med att säkerställa tryggheten för målgruppen. Till följd av rättsliga granskningar har infört nya handläggningsrutiner och ändrat sin tillämpning avseende sjukersättning och aktivitetsersättning, vilket bland annat har lett till att antalet avslagsbeslut har ökat. Detta bekräftas av Inspektionen för socialförsäkringens rapport 2020:9 Variationen inom aktivitetsersättningen, som är ett svar på regeringsuppdraget att analysera variationen i avslag och nybeviljande av aktivitetsersättning (S2019/03412/SF). Stabilitet och rättssäkerhet är avgörande för tilltron till sjukförsäkringen. Stora variationer i försäkringsutfall riskerar att påverka tilltron till försäkringen negativt. Förutom översynen av regelverket har regeringen uppdragit åt att förbättra stödet till unga som får avslag på sin ansökan om aktivitetsersättning (S2019/03413/SF). De som får avslag på ansökan om aktivitetsersättning ska ges hjälp och stöd för att kunna arbeta eller studera. Regeringen har också uppdragit åt ISF att granska och analysera hur tillämpar bestämmelsen om utredningsskyldigheten i handläggning av ärenden gällande sjukpenning och aktivitetsersättning där ansökan om ersättning har avslagits (S2019/03411/SF). För mig är det självklart att sjukförsäkringen ska ge trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Jag välkomnar det delade engagemanget från frågeställaren.
frs · H8121029 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1029 av (M) Import av energi har frågat mig om jag har för avsikt att vidta några åtgärder inför att svensk industri kan komma att bli beroende av utländsk kärnkraft för att vi ska klara balansen i våra elsystem. Först och främst kan jag konstatera att det inte råder någon brist på el, såsom vill framhålla, utan att tillgången till el är god i . nettoexporterade rekordmycket el med mycket låga utsläpp av koldioxid och även har nettoexporten varit mycket stor. är oroad för att ska bli beroende av import men konstaterar i sina senaste långsiktiga scenarier att kommer vara nettoexportör av el till åtminstone till 2040, beroende på vilka förutsättningar som antas. Att varje land skulle vara helt självförsörjande i varje situation är inte heller nödvändigt eller ens önskvärt ur ett marknadsperspektiv. En sådan ordning skulle bli väldigt dyr och även ha stora miljömässiga nackdelar. En av grundidéerna med EU:s inre elmarknad är att vi ska kunna handla el med varandra på en fri marknad och utnyttja resurser på ett effektivt sätt. På så vis kan inte jag eller någon annan aktör i eller EU bestämma var elen ska komma ifrån eller från vilket kraftslag elen som importeras är producerad av. kraftbalans har visserligen blivit mer ansträngd , men har stor kapacitet på elförbindelserna till grannländer och bedömer att risken för effektbrist är liten, även på . Inga elförbrukare har heller behövt kopplas bort på grund av effektbrist i . Låt mig avslutningsvis säga att regeringen arbetar aktivt med olika åtgärder för att möjliggöra elektrifieringen när det gäller frågor som laddinfrastruktur, nätkapacitet och elmarknad. Arbete har även påbörjats med en nationell elektrifieringsstrategi som ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att bidra till klimatmålen 2030, 2040 och 2045. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering.