ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811204 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:204 Lantmäteriets roll vid uppförande av laddmöjligheter inom samfälligheter av (C) till Statsrådet (MP) De juridiska otydligheterna gällande hur samfälligheter kan eller ska agera för att korrekt reglera laddplatser inom samfälligheten kvarstår till viss del. För samfälligheter har det varit ett stort hinder att det finns bestämmelser kring specifika ändamål och krav för en fastighet i dess anläggningsbeslut. Att ändra befintliga regler hos Lantmäteriet har varit förenat med orimligt höga kostnader. Konsekvensen har blivit att samfälligheter inte uppfört laddstolpar. Mot bakgrund av detta har tagit upp problematiken i en utredning. I rapporten framställer att det inte finns något som hindrar samfälligheter från att uppföra laddstolpar eller punkter och att anläggningsbeslutet kan omfattas av detta. grundar sin bedömning på ett rättsfall i . I rättsfallet hade en samfällighet blivit nekad att bygga ut sin anläggning, eftersom det inte fanns några specifika krav vid det tillfället. Men är laddning av elfordon ett nytt krav i , och därmed bedömer att samfälligheten har ansvar för att uppföra laddningspunkter inom anläggningsbeslutet. Det finns även krav gällande retroaktivt uppförande av laddpunkter, som ska vara genomförda innan . Med tanke på rättsfallet hade det underlättat för många samfälligheter om Lantmäteriet tydliggjorde vad som gäller, genom nya riktlinjer om att nytt anläggningsbeslut inte behövs. Det råder fortfarande stor osäkerhet i styrelser och annat runt om i landet kring vad som verkligen gäller. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur kommer statsrådet och regeringen att agera för att klara upp de juridiska och kommunikationsmässiga otydligheter som kvarstår avseende laddmöjligheter i samfälligheter?
fr · H811205 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:205 Bidrag till organisationer som förmedlar internationella adoptioner av (SD) till Socialminister (S) Staten avsätter ekonomiska medel för internationella adoptioner. har tre auktoriserade adoptionsorganisationer, vilka godkänns av Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd. Dessa ges därmed rätt att förmedla internationella adoptioner. Via samma myndighet kan sedan de auktoriserade organisationer ansöka om bidrag som fördelas utifrån antalet förmedlade barn. Det framgår tydligt i lagen att auktorisation endast får ges om det står klart att sammanslutningen kommer att förmedla adoptioner på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt, utan vinstintresse och med barnet bästa som främsta riktmärke. Vidare går det att läsa att för att täcka kostnaderna för verksamheten får en auktoriserad sammanslutning ta ut skäliga avgifter av de som anlitar sammanslutningen för internationell adoptionsförmedling. har antalet adoptioner minskat markant. har antalet internationella adoptioner minskat med , från 610 till 190, enligt statistik från MFoF. Minskningen av antalet förmedlade barn påverkar den ekonomiska situationen för de auktoriserade organisationerna. Det skulle kunna innebära att behovet av att förmedla tar större utrymme än vad som skulle vara önskvärt. Det vill säga att barnets bästa blir sekundärt då beroendet av intäkter har ett stort fokus för organisationens överlevnad och för att kunna behålla den kompetens som förväntas. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder så att dagens bidragssystem blir bättre utformat utifrån perspektivet att verksamheterna är ekonomiskt beroende av intäkter och antalet förmedlingar, som barnets bästa ska sättas i första rummet?
fr · H811206 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:206 Förändrade regler för motionslopp av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Motionsloppens situation är allvarlig eftersom man i praktiken är förbjuden att genomföra större motionslopp i , med hänsyn till ordningslagens bestämmelser om folksamlingar på grund av . Många av arrangörerna, som nästan uteslutande ägs av idrottsrörelsen och som också är viktiga intäktskällor till densamma, befinner sig nu i en svår ekonomisk kris och har bland annat behövt säga upp personal. Jag har i flera skriftliga frågor och i en interpellationsdebatt frågat såväl idrottsminister som inrikesminister vad de avser att göra för att stötta motionsloppen. Jag har i grunden fått positiva svar i det att man ser problematiken, men väldigt svävande svar kring vad man egentligen avser att göra. I en artikel i (DN) säger generaldirektör att ”regeringen har ju aviserat att man vill ge oss ett särskilt uppdrag att titta på” motionsloppen och att ”när vi får det uppdraget ska vi titta på de områdena också. Där finns ju områden där man bedömer smittrisken som ganska låg, som skulle kunna hanteras med undantag”. påpekar att man inte fått något sådant uppdrag. tillförordnade vd kommenterar i samma artikel det faktum att inget uppdrag är tillsatt med att ”det är anmärkningsvärt, det gick man ut med att man skulle göra”. Idrottsminister uttalar sig också i artikeln och hänvisar då tillbaka till och att om ”de bedömer att det finns en möjlighet ska vi se vad vi kan göra regelverksmässigt”. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka ändringar rent regelmässigt syftar ministern på i sin intervju med , och inom vilken tidsperiod kommer dessa ändringar att genomföras?
fr · H811207 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:207 Ordningslagen och motionslopp av (M) till Statsrådet (S) Motionsloppens situation är allvarlig eftersom man i praktiken är förbjuden att genomföra större motionslopp i , med hänsyn till ordningslagens bestämmelser om folksamlingar på grund av . Många av arrangörerna, som nästan uteslutande ägs av idrottsrörelsen och som också är viktiga intäktskällor till densamma, befinner sig nu i en svår ekonomisk kris och har bland annat behövt säga upp personal. Jag har i flera skriftliga frågor och i en interpellationsdebatt frågat såväl inrikesminister som idrottsminister vad de avser att göra för att stötta motionsloppen. Jag har i grunden fått positiva svar i det att man ser problematiken, men väldigt svävande svar kring vad man egentligen avser göra. I en artikel i (DN) säger generaldirektör att ”regeringen har ju aviserat att man vill ge oss ett särskilt uppdrag att titta på” motionsloppen och att ”när vi får det uppdraget ska vi titta på de områdena också. Där finns ju områden där man bedömer smittrisken som ganska låg, som skulle kunna hanteras med undantag”. påpekar att man inte fått något sådant uppdrag. tillförordnade vd kommenterar i samma artikel det faktum att inget uppdrag är tillsatt med att ”det är anmärkningsvärt, det gick man ut med att man skulle göra”. Inrikesminister har tidigare inte velat avisera någon förändring i ordningslagens bestämmelser om folksamlingar med anledning av motionslopp. Efter konstaterande att det finns områden där man bedömer att smittrisken är låg aktualiseras frågan om ordningslagens bestämmer återigen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att, mot bakgrund av uttalandet från , se över ordningslagens bestämmelser om folksamlingar med hänsyn till större motionslopp?
fr · H811208 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:208 Sänkta bidrag för familjer till barn med funktionsnedsättning av (SD) till Statsrådet (S) ersatte omvårdnadsbidraget det tidigare vårdbidraget. Syftet med reformen var att skapa enklare och tydligare regler för ersättningar till barn med funktionsnedsättning. Reformen skulle öka transparensen, förutsebarheten och likformigheten i besluten samt skapa bättre förutsättningar för uppföljning av den enskildes behov. I den granskning som ISF gjorde påvisas det att processen med såväl införande som utfasning av det gamla systemet lett till allvarliga konsekvenser i form av långa handläggningstider för många familjer med barn som har funktionsnedsättning. I den rapport som lämnat på uppdrag av SVT framgår det att många familjer nu även fått sänkta ersättningar. Enligt handläggare på är man numera betydligt hårdare i sin bedömning. av de familjer som ingått i analysen har fått sänkta eller indragna bidrag. Det påverkar dessa familjer och främst deras barn oerhört och begränsar deras möjligheter till en vardag likt andra barns, vilket är oacceptabelt. Ordföranden för menar att reformen är en slakt av systemet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att komma till rätta med situationen för dessa familjer?
fr · H811209 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:209 Omvårdnadsbidraget av (M) till Statsrådet (S) Via uppgifter i medierna har det framkommit att 7 800 föräldrar till barn som har funktionsnedsättningar har fått sänkta eller indragna bidrag efter förra årets vårdbidragsreform. Det motsvarar , vilket är mer än hälften av alla familjer som tidigare haft omvårdnadsbidraget. Reformen är bara , och reformens snabba införande har kritiserats av Inspektionen för socialförsäkringen. Redan vid införandet fanns kritik mot det snabba genomförandet och att inte hade nödvändiga resurser och nödvändig kapacitet vid genomförandet av reformen. Trots detta valde regeringen att gå vidare och driva igenom reformen. Ytterst handlar det om människor och familjer som hamnat i en svår och osäker situation. Det är uppenbart att regeringen behöver följa upp reformen så att den når sitt syfte och att regelverken är rättssäkra och upplevs som förutsägbara. Från sida menar vi att reformen behöver analyseras för att utvärdera om den uppnår sitt syfte. Eventuella justeringar får göras utifrån vad analysen visar. Mot bakgrund av ovanstående frågar jag statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att omvårdnadsbidraget uppnår sitt syfte och att den når de familjer som är i behov av omvårdnadsbidraget?
fr · H811210 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:210 Asylinvandringen och integrationsförmågan av (M) till Statsminister (S) sa statsminister till att antalet asylsökande ska bli rejält många färre. skickade hans regering ut ett betänkande med totalt 26 förslag som bedöms bibehålla dagens nivåer på antalet asylsökande. Betänkandet ska dessutom kompletteras med förslag som sannolikt kommer att öka antalet asylsökande till . I SVT:s partiledardebatt sa statsministern att ”vi ska ha en invandring som gör att vi klarar integrationen”. är nästan var femte utrikesfödd arbetslös, och utrikesfödda kvinnor har en mycket hög tröskel för etablering på den svenska arbetsmarknaden. Var tredje elev i ett utanförskapsområde lämnar utan behörighet till gymnasiet. Bara hälften av alla de som kom till –2016 är självförsörjande. Allt fler utrikesfödda är fast i socioekonomiskt utanförskap, vilket i sin tur medför konsekvenser på skolresultat, psykisk hälsa och hopp om framtiden. Otryggheten och kriminaliteten breder ut sig. Det gör även trångboddheten, hedersförtrycket och hopplösheten. Det är statsrådet som ansvarar för dessa områden. Frågan riktar sig dock till statsministern eftersom det handlar om hans uttalanden, både till och i partiledardebatten. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsminister : Anser statsministern att har en asylinvandring som gör att vi klarar integrationen, och om nej, vilken nivå menar statsministern att asylinvandringen till i sådana fall bör ligga på?
fr · H811211 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:211 Gripandet av och hans journalistkollegor i irakiska av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) Respekten för de mänskliga rättigheter och yttrandefriheten utgör grundbulten i ett demokratiskt och modernt samhälle. En regering som systematiskt kränker de mänskliga rättigheterna och inte respekterar yttrandefriheten bör stämplas som en diktatur. Trots att FN-deklarationen om de mänskliga rättigheterna ålägger staterna att visa respekt för de mänskliga rättigheterna och yttrandefriheten ser vi tid efter annan hur dessa förpliktelser åsidosätts av tvivelaktiga regimer i många delar av världen. En av de regimer som kontinuerligt kränker de mänskliga rättigheterna, begränsar yttrandefriheten och ägnar sig åt gripanden av och repressalier mot kritiker är regionregeringen i irakiska . Den senaste i raden av kritiska röster – journalister, skriftställare och demokratiaktivister – som blivit arresterade och fängslade av den regionala regeringen i irakiska (KRG) är journalisten . Det inte första gången en framstående kritiker blivit arresterad. Han har kritiserat regionregeringen för bland annat den omfattande korruptionen och vanstyret i området. För knapp sedan, närmare bestämt , stormades Sherwan Sherwanis hem av maskerade säkerhetsmän, som med våld och utan att uppge anledning kidnappade Sherwan Sherwani inför familjen och förde bort honom till okänd plats. Sherwanis öde är fortfarande okänt såväl för hans fru och barn som för allmänheten. bjöd jag Sherwani till ett seminarium i den svenska efter att han för blivit kidnappad av KRG:s säkerhetstjänst, Asayish. Han har fängslats gång på gång efter sina kritiska artiklar och uttalanden om de styrande i KRG. Det är viktigt att , som så länge stött det kurdiska folkets kamp för självbestämmande och demokrati, agerar mot de diktatoriska metoder som regionregeringen i irakiska ägnar sig åt. Det är viktigt att och övriga världen fördömer regionregeringens agerande och kräver omedelbar frigivning av Sherwani och det fyrtiotal aktivister och kritiska röster som liksom Sherwani sitter fängslade för att de gjort bruk av sin yttrandefrihet. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att agera och fördöma regionregeringen i irakiska och kräva omedelbar frigivning av Sherwan Sherwani och andra journalister, skriftställare och andra politiska fångar som arresterats av ?
fr · H811212 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:212 Bistånd till av (L) till Statsrådet (MP) Sedan president tog makten har inte ett enda val godkänts av internationella valobservatörer. Valfusket har åtföljts av grova människorättsbrott, alltifrån brutala polisingrepp mot demonstranter och fängslanden av oliktänkande till mord på oppositionella. Detta framkommer dock inte alls i den lärobok om mänskliga rättigheter som tagits fram inom ramen för ett Sidafinansierat samarbete mellan och flera belarusiska universitet. Läroboken, som riktar sig till juridikstudenter vid landets universitet, hävdar att är framstående på människorättsområdet och kan betecknas som propaganda för president . Min fråga till statsrådet är: Hur kommer att agera för att säkerställa att svenskt bistånd används för att stärka mänskliga rättigheter i stället för att stärka dem som bryter mot dem?
fr · H811213 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:213 Swedavias rapport om en förtida nedläggning av flygplats av (M) till Näringsminister (S) Swedavia har på uppdrag av regeringen gjort en analys av en förtida nedläggning av . Swedavia har presenterat en sammanfattning av analysen som kom trafikutskottet till del . Vid förfrågan om att se analysen i dess helhet då Swedavia besökte trafikutskottet och när näringsministern besökte näringsutskottet i nekades detta med hänvisning till affärshemligheter. Min fråga till näringsminister är: Kommer ministern att fatta ett beslut om en förtida nedläggning av utan att konsulteras eller får insyn i hela rapporten?
fr · H811214 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:214 konsekvenser för Hästsverige av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Regeringen tillsatte 2018 tidigare partisekreteraren för till utredare i den statliga utredningen . När utredningen presenterades stannade hela Hästsverige upp. Hästbranschen pekas ut som den näring som behöver nya miljöregler för gödselhantering. Detta trots att det pågått ett förbättringsarbete hos näringen, bland annat i form av den så kallade Hästgruppen, som jobbat med förbättringsfrågor. Hästsverige har själva som bransch pekat ut detta som ett av många förbättringsområden och arbetar bland annat med det nya hästrådgivningspaketet inom Greppa näringen som ett exempel på bättre väg att gå fram på. Till detta har tyvärr regeringens utredare inte lyssnat, trots att det varit ihärdigt från branschen och ett pågående långsiktigt arbete. har vice statsminister och miljöminister (MP) tagit bladet från munnen i och lovat att ”dessa förslag är inget som regeringen föreslår eller planerar att gå fram med”. Hästsverige har oroat sig, unga hästtjejer har fått höra att deras ridskola är i riskzonen för nedläggning, hästägare har varit uppgivna och hästföretagare har trott att de har stått vid ruinens brant. Därför är det viktigt att regeringen till tydligen meddelar vad som gäller. Är detta ännu en statlig utredning som arbetat på regeringens direktiv men som alltså inte ska komma till någon nytta utan har oroat så många, så mycket, för länge? Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Är det nu helt klart, som ministern utlovat i en Radio-intervju, att förslag och skrivningar angående Hästsverige och dess näringar inte kommer att gå fram som konkreta förslag från regeringen?
fr · H811215 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:215 Gränsdragning för att söka pengar ur Industriklivet av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Syftet med regeringens satsning Industriklivet är att industrin ska kunna söka för att minska sina utsläpp. Tanken är god, men utformningen av stödet har visat sig problematisk då flera industrier vittnar om långdragna processer och flera avslag. Flera sökande har fått avslag på sin ansökan av och anger gränsdragningsproblem som orsak. Flera små och gamla industrier i riskerar nu att bli helt utan pengar och har inte den ekonomiska möjligheten att göra de investeringar som behövs för att minska utsläppen. Små och medelstora företag har drabbats hårt under coronapandemin, med minskade intäkter och en oförutsägbarhet om framtidens exportmöjligheter. Det innebär inte att små och medelstora företag inte vill minska sina klimatavtryck, men det ekonomiska läget i kombination med Industriklivets kriterier försvårar det viktiga arbetet. Risken finns att inte kommer att uppnå sina åtaganden enligt . Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att tydliggöra kriterierna för Industriklivet så att fler industrier kan göra den viktiga omställningen för att nå klimatmålen?
fr · H811216 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:216 Litiumjonbatterier vid bilolyckor av (M) till Statsrådet (S) Litiumjonbatterier som används i elfordon kan börja brinna efter en krock trots att det inte finns synliga skador. De kan också återantändas . Gaserna som bildas är ytterst farliga att , och batteriet riskerar även att explodera. En elbil som varit med om en olycka sägs behöva stå utomhus i karantän , och inget brännbart får finnas inom en radie av . Risken att en elbil brinner är inte större än för bilar som drivs av diesel eller bensin. Men konsekvenserna blir så mycket större. En fossildriven bil har helt brunnit upp på 40–, medan elbilsbatterier som har släckts kan börja brinna igen . Det är så många som berörs av en brand i ett elbilsbatteri. Det handlar om polis, brandmän, räddningstjänst, bilbärgare, verkstäder, försäkringsbolag, rederier och hamnar. MSB har gett ut en vägledning om risker med dessa batterier vid kommunala räddningsinsatser. De menar att informationen bygger på rådande kunskapsläge, och den har medvetet hållits relativt kortfattad för att underlätta läsning. Vidare skriver MSB att teknikutvecklingen och kunskapsläget inom området utvecklas i snabb takt, så därför uppmanas man att ta del av ytterligare information som publiceras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder vidtar statsrådet för att höja kunskapsnivåerna inom det offentliga och inom berörda branscher kring riskerna med litiumjonbatterier, och finns det några planer på att snabbare kunna nå ut med löpande teknisk utveckling och kunskap?
fr · H811217 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:217 En tryggare skola av (SD) till Utbildningsminister (S) Dessvärre är mobbning mer vanligt förekommande än vad många är medvetna om. När vuxenvärlden inte finns närvarande i barnens omgivning finns det alltid stora risker för en negativ utveckling. Det är alla som arbetat inom skolan väl medvetna om. Viljan och ambitionen från vuxenvärlden räcker inte alltid till då avsaknaden av rätt verktyg och resurser saknas. Handlingsplaner och vackra ord blir inte tillräckliga för de elever som upplever trakasserier, mobbning och utanförskap. Jag vill därför fråga utbildningsminister : Vad ämnar ministern göra för att komma till rätta med mobbningen och den ökade otryggheten i skolans arbetsmiljö?
fr · H811218 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:218 Drift och underhåll av järnvägar av (M) till Infrastrukturminister (S) publicerade granskningsrapport och underhåll av järnvägar konstaterar omfattande kostnadsavvikelser för upphandlade projekt. har 28 av 31 studerade kontrakt en högre slutsumma än anbudssumman. Detta medförde 74 procents ökade kostnader för skattebetalarna. Infrastrukturministern har i ett flertal intervjuer påpekat att staten borde ta över järnvägsunderhållet i egen regi i stället för att upphandla underhållet. Med facit i handen är inte det en enkel lösning, då statens historiska underhåll varit undermåligt . rekommenderar regeringen att ge i uppdrag att analysera omfattningen och konsekvenserna av obalanserad budgivning inom basunderhållskontrakt för underhåll av järnvägar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ge ett uppdrag att analysera obalansen i budgivningen för underhåll av järnvägen för att minska kostnadsökningarna?
fr · H811219 · 2020-10-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:219 Återuppbyggnad av kraftsystemet efter ett nätsammanbrott av (L) till Statsrådet (S) Förekomsten av synkrona generatorer i kraftsystemet har stor betydelse för möjligheten att bygga upp elnätet igen efter ett nätsammanbrott. I har en betydande del av de synkrona generatorerna kopplats bort från nätet. Att bygga upp nätet torde därmed vara betydligt mer utmanande än . Den planerade stängningen av gör givetvis utmaningen än större. är redan när kraftsystemet befinner sig i sitt normaldriftstillstånd kraftigt beroende av att el förs in från andra områden. Bristen på planerbar elproduktion gör det svårt att bygga upp elnätet igen med lokala resurser. är helt beroende av att överföringen från norra och från grannländerna fungerar även i en mycket ansträngd situation och efter ett nätsammanbrott. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Hur bedömer statsrådet förmågan att återställa elnätet i efter ett större avbrott – uppfyller EU:s krav på området?