ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712745 · 2020-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:745 av (SD) syn på älgförvaltning har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att se över syn på sin älgförvaltning. Regeringen har en hög ambition vad gäller hållbart företagande och har högt ställda förväntningar på att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt och bedriva sin verksamhet på ett sätt som gynnar hållbar utveckling, vilket inkluderar mångfald i naturen. Jag noterar också att skador på växande skog av klövvilt är ett stort problem för såväl virkesproduktion som för biologisk mångfald. Jag utgår från att alltid följer lagar och regler. Om bolaget inom ramen för det till ansöker och erhåller rätt till skyddsjakt så är det inget som jag som minister ska gå in och ha åsikter kring eller försöka styra. Det är bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter, samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet.
frs · H712746 · 2020-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:746 av Boriana (M) Bedrägeribrott mot äldre Boriana har frågat justitie- och migrationsministern vilka åtgärder ministern avser att vidta för att stävja bedrägeribrott mot äldre. Frågan har överlämnats till mig. Äldre personer är mot bakgrund av sin ålder generellt sett särskilt sårbara och löper ökad risk att utsättas för vissa typer av brott, såsom bedrägerier. Att gärningspersoner lurar människor genom att utge sig för att vara poliser är inte något nytt fenomen men det är ett modus som ökar, särskilt i vissa delar av landet. Brott av det här slaget är ofta svårutredda, med liten eller ingen bevisning. För att stävja brottsligheten är det därför viktigt att även öka kunskapen och medvetenheten hos äldre om hur man skyddar sig mot brott och manipulation. De som begår den här typen av brott är ofta multikriminella personer som också sysslar med annan brottslighet. Polisens brottsbekämpande arbete generellt är därför av betydelse även för detta specifika brottsfenomen. bedriver också ett riktat arbete genom den s.k. Circa-gruppen, som jobbar nationellt mot seriebrott som drabbar äldre. Gruppen identifierar och kartlägger brottsserier, samordnar och utreder ärenden samt bistår med metod- och verksamhetsstöd till andra utredningsgrupper inom polisen. Circa-gruppen arbetar också brottsförebyggande, exempelvis genom informationsinsatser i media och föreläsningar för olika pensionärsföreningar. Äldre är även en prioriterad målgrupp för det brottsförebyggande arbete som nationella bedrägericentrum bedriver. I samverkan med pensionärsorganisationerna och Brottsofferjouren har Nationellt bedrägericentrum tagit fram mötespaketet Försök inte lura mig, som har uppdaterats med aktuella modus och kommer att nylanseras . Systematiska brott mot äldre begås inte bara av inhemska kriminella utan även av utländska brottsnätverk som snabbt rör sig över stora geografiska områden. presenterade regeringen ett åtgärdspaket i syfte att göra till ett mindre attraktivt land för inresta, kriminella ligor. Bland annat gavs ett uppdrag till , och som innebär att ska förstärka brottsbekämpningen på området och att myndigheterna ska analysera om de genom en närmare samverkan kan försvåra för nätverken att begå brott i . Uppdraget ska slutredovisas . Rättsväsendets förmåga att hantera brott mot äldre, liksom andra typer av brott, ökas även genom de generella satsningar som regeringen gör för att förstärka och övriga rättskedjan samt ge myndigheterna ändamålsenliga verktyg i det brottsbekämpande arbetet. Därutöver fortsätter den brottsförebyggande satsningen som ska stimulera till ett brett och långsiktigt brottsförebyggande arbete i samhället. Enligt Brottsförebyggande rådets preliminära statistik minskade antalet anmälda bedrägeribrott .
frs · H712747 · 2020-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:747 av (S) Övertygelse- och religionsfrihet kopplat till regeringens demokratisatsning har frågat mig hur jag ser på rollen av religions- och övertygelsefrihet och förståelsen av religion i det internationella utvecklingssamarbetet, och hur jag avser att stärka dessa komponenter i regeringens demokratisatsning. Respekt, skydd och främjande av de mänskliga rättigheterna, inklusive religions- och övertygelsefrihet, är en hörnsten i det svenska utvecklingssamarbetet. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer utgör såväl tematiska prioriteringar som rättighetsperspektivet ska genomsyra hela utvecklingssamarbetet. Insatser för att stärka demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer utgör det enskilt största tematiska området inom svenskt utvecklingssamarbete och står för av Sidas samlade utbetalningar. Jag delar åsikt att organisationer som vilar på religiös grund kan ha en viktig roll som partner i utvecklingssamarbetet. kommer därför även att stödja och samarbeta med dessa. Långsiktiga insatser och samverkan med religions- eller övertygelsebaserade organisationer är central för att förbättra ömsesidig och lika respekt för allas rättigheter. En förutsättning för sådan samverkan är att integrera religion som en del i kontextanalys och i multidimensionell fattigdomsanalys. Målet med demokratisatsningen är att stärka demokratins principer, respekten för de mänskliga rättigheterna samt implementeringen av rättsstatens principer. Demokrati kan inte existera utan mänskliga rättigheter, i synnerhet inte utan åsiktsfriheterna, dvs. yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet samt religions- och övertygelsefrihet. Demokratisatsningen genomförs med beaktande av de förhållanden som råder lokalt, vilket innebär att genomförandet av satsningen i praktiken kommer att ta sig något olika uttryck på olika platser i världen. Åsiktsfriheterna, inklusive religions- och övertygelsefriheten, är dock genomgående ett bärande tema för demokratisatsningen.
frs · H712748 · 2020-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:748 av (M) Bredbandsutbyggnad på landsbygden har frågat mig vad jag anser om den nuvarande situationen gällande den ojämlika tillgången på bredbandsutbyggnad i vårt land, och vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för att förbättra den oacceptabla situationen på landsbygden, där utmaningen är som störst. Regeringens vision är ett helt uppkopplat eftersom det skapar förutsättningar för att bo och verka i hela landet. Det långsiktiga målet till 2025 är bl.a. att av hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst 1 Gbit/s. Att regeringen prioriterar bredbandsutbyggnaden i såväl tätort som i landsbygd märks också i januariavtalet där utbyggnaden av den digitala infrastrukturen i hela landet ingår. Utbyggnaden av bredband fortgår i . Enligt PTS senaste kartläggning har av alla hushåll och företag i tillgång till bredband om minst 1 Gbit/s eller fiber i sin absoluta närhet per . Tillgången till bredband om sådan hastighet är bättre i tätort än på landsbygd. Regeringen har vidtagit åtgärder för att bidra till bättre tillgång till snabbt bredband i hela landet. Under innevarande programperiod för landsbygdsprogrammet (2014-2020) har regeringen avsatt ca på bredbandsstöd för utbyggnad i områden där det inte är kommersiellt lönsamt att bygga ut. Utöver det har regeringen inom regionalfonden även möjliggjort satsningar på ca för utbyggnad av större ortssammanbindande bredbandsnät i de tre nordliga regionalfondsprogrammen för att underlätta utbyggnad fram till privatpersoner och företag. Regeringen ser också att fortsatta insatser behövs och satsar därför totalt 2020–2022 på ett nytt stödsystem för utbyggnad av elektroniska kommunikationer i form av bredband. PTS presenterade sitt förslag på hur detta skulle kunna utformas på ett effektivt sätt. Efter analys av PTS förslag avser regeringen att återkomma med besked om hur det nya stödsystemet ska utformas för att bidra till att hela landet ska kunna tillvarata digitaliseringens möjligheter.
frs · H712749 · 2020-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:749 av (M) Alkobommar vid landets gränshamnar har frågat mig när alla gränshamnar kommer att få alkobommar. Frågan om trafiksäkerhet är en prioriterad fråga för regeringen och därför gav regeringen i uppdrag att införa anläggningar för nykterhetskontroll i vissa hamnar. Jag är övertygad om att ett införande av anläggningar för nykterhetskontroll kommer att vara ett viktigt komplement till alkoholutandningsprov och bidra till att minska antalet omkomna och skadade i alkoholrelaterade trafikolyckor. Ledningen för hamn AB har infört alkobommar vid Energiterminalen i hamn. Även har anmält intresse för att tillsammans med berörda myndigheter genomföra åtgärder i syfte att säkra att nykterhetskontroller kan ske i hamn. Jag förväntar mig att regeringens beslut om att ge i uppdrag att införa anläggningar för nykterhetskontroll nu leder till att alla hamnägare på ett konstruktivt sätt bidrar till att anläggningar för nykterhetskontroller integreras i hamnarna överallt där det behövs så att både trafiksäkerheten höjs som hamnarnas konkurrenskraft främjas.
frs · H712750 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:750 av (SD) Effektivare klimatinvesteringar har frågat energi- och digitaliseringsministern om han avser att vidta åtgärder för att myndighetens satsning på spisar i byter fokus mot en med mer forskningsbaserad och funktionell inriktning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. projektportfölj för internationella klimatinsatser under Kyotoprokollet har omfattat fjorton så kallade spisprojekt i . Av dem har sex avslutats och åtta är fortfarande aktiva. Eftersom Energimyndigheten har juridiskt bindande avtal med projektägarna löper de på tills avtalen avslutas, som längst till 2022. När det gäller åtgång på ved i spisar beräknas utsläppsminskningar utifrån ett referensscenario baserat på hur hushållen lagade mat innan de fick tillgång till de nya spisarna. Hushållen som ingår i många av spisprojekten lagade tidigare mat på spisar som har en mycket högre åtgång på bränsle än de som används i projekten i portfölj. Projekten påbörjades dock och med tiden har en större marknad växt fram, efterfrågan har ökat och mer effektiva spisar har kommit ut på marknaden. Det går dock inte att nu byta ut spisarna som redan används i projekten. När det gäller om inomhusluften har förbättrats eller inte av effektiva spisar så pågår en mängd studier på området. Parterna till kunde inte enas om regelverket för internationella samarbetsformer under avtalets artikel 6 vid COP 25 i . Regeringen arbetar för ett strikt regelverk som ska säkerställa att internationella samarbeten under leder till verkliga utsläppsminskningar med hög miljöintegritet. linje vid COP25 var därför att hellre vänta med en överenskommelse än att acceptera otillräckliga regler. Eftersom regelverket för artikel 6 inte är färdigt vet vi inte än om denna typ av spisprojekt kommer att tillåtas även under . Om det blir så följer det av regeringens linje att de måste uppfylla samma höga krav som alla andra typer av projekt.
frs · H712752 · 2020-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:752 av (V) Utökad tillträdesrätt för regionala skyddsombud har frågat mig om regeringen kommer att lägga någon proposition om utökad tillträdesrätt för regionala skyddsombud. Ett fungerande lokalt arbetsmiljöarbete behövs för att förebygga ohälsa, arbetsolyckor och i värsta fall dödsolyckor. Inom ramen för det gemensamma arbetsmiljöansvaret fyller regionala skyddsombud viktiga funktioner. Jag håller därför med om att de regionala skyddsombuden spelar en viktig roll i att det ska finnas ett fungerande systematiskt arbetsmiljöarbete på fler arbetsplatser framöver. 2017 överlämnades betänkandet Ett arbetsliv i förändring (SOU 2017:24) till regeringen. Betänkandet remitterades och förslaget om utökad tillträdesrätt för regionala skyddsombud har därefter behandlats inom . Ett lagförslag kommer att läggas .
frs · H712753 · 2020-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:753 av (M) Dyslexi och nationella prov har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att elever med dyslexi inte ska behöva uppfatta sig som missgynnade då de skriver nationella prov. Jag vill börja med att understryka att skollagen är tydlig med att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav eller kravnivåer som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Det kan innebära stödinsatser i form av extra anpassningar eller särskilt stöd. En elevs behov av stödinsatser kan visa sig i undervisningen genom exempelvis användning av ett nationellt kartläggningsmaterial, ett nationellt bedömningsstöd eller genom resultatet på ett nationellt prov. Det är därför viktigt att eleverna får genomföra de nationella proven på ett sätt som gör att de kan visa hur deras kunskaper och förmågor förhåller sig till kunskapskraven. För vissa elever behöver proven anpassas i samband med genomförandet, t.ex. genom förlängd provtid eller att provet delas upp på flera tillfällen. Det är som på regeringens uppdrag ansvarar för de nationella proven. framhåller i sin information att sådana anpassningar måste utgå från varje elevs förutsättningar och att det därför inte går att generellt slå fast vilka anpassningar som ska göras i olika fall. Som stöd ger exempel på olika anpassningar i lärarinformationen till respektive prov. framhåller dock vikten av att skolan genomför anpassningar så att provet fortfarande prövar de kunskaper och förmågor som respektive delprov avser att pröva. Om det finns särskilda skäl kan rektorn vidare fatta beslut om att en elev inte behöver genomföra ett nationellt prov eller ett delprov. Regeringen har gett i uppdrag att digitalisera de nationella proven. I det uppdrag som regeringen gett myndigheten ingår att så långt som möjligt sträva efter att säkerställa de nationella provens tillgänglighet och användbarhet för alla elever, inklusive elever med funktionsnedsättning, för att inte begränsa elevens möjlighet att visa sina kunskaper i provsituationen. I sammanhanget vill jag även nämna det pågående arbetet med revideringen av kurs- och ämnesplaner som ska skapa förutsättningar för mer tillförlitliga och rättvisande betyg. Jag vill även nämna Läsa, skriva, räkna-garantin som kommer att ge positiva effekter i form av tidiga stödinsatser, parallellt med den fortsatta och vidgade satsningen för att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt hos lärare och förskollärare.
frs · H712754 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:754 av (V) Ljudlarm/knarkskrämmor har frågat inrikesministern vad han avser att göra kring regleringen av ljudlarm som används som s.k. knarkskrämmor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Till att börja med vill jag framhålla att sådana ljudlarm som har aktualiserats är en vara eller en produkt som omfattas av produktsäkerhetslagen (2004:451). Larmen ska därför uppfylla produktsäkerhetskrav för att få säljas. Det är som har tillsynsansvar för att dessa regler följs. Med stöd av är det även möjligt att ingripa om det finns en risk för skada eller olägenhet för människors hälsa när ljudlarmen används. Den som upplever att den är störd kan vända sig till den nämnd i kommunen som ansvarar för miljö- och hälsoskydd. Kommunen får då, i det enskilda fallet, bedöma om ljudet utgör en olägenhet för människors hälsa och kan i så fall ställa krav på att det ska vidtas åtgärder. Kommunens beslut kan överklagas till . Jag har förståelse för att ifrågasätter att denna typ av teknik används för att begränsa rörelsefriheten för vissa grupper i samhället. Jag konstaterar att det finns lagstiftning som omfattar såväl produkten som användningen. har jag inte underlag för att kunna konstatera att det finns behov av ytterligare reglering i frågan.
frs · H712755 · 2020-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:755 av (M) Länsstyrelsernas myndighetsutövning har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att myndighetsutövningen blir likvärdig bland landets länsstyrelser. Länsstyrelserna bedriver verksamhet inklusive myndighetsutövning inom ett stort antal områden. Därtill har de i uppgift att samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser liksom att främja länets utveckling, som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förutsättningar när myndigheterna verkar för att nationella mål får genomslag i respektive län. Trots att deras uppgift regleras i en gemensam instruktion och de har ett gemensamt förvaltningsanslag är varje länsstyrelse en fristående myndighet. är självständig i sin myndighetsutövning och rättstillämpning. Men för att skapa förutsättningar för att lika fall behandlas lika finns vägledningar och riktlinjer från centrala förvaltningsmyndigheter. ser regeringen, mot bakgrund av länsstyrelsernas gemensamma uppgifter, ett behov av att stärka länsstyrelsernas gemensamma arbetssätt. I budgetpropositionen framför regeringen att länsstyrelserna fortsatt behöver verka för en ökad samverkan mellan varandra, inte minst för att öka synergieffekter och effektiviseringsvinster inom sina verksamheter, men även för att säkerställa likvärdigheten i den tillsynsverksamhet som länsstyrelserna bedriver. Därför har regeringen gett länsstyrelserna i uppdrag att påbörja ett utvecklingsarbete för att ta fram gemensamma arbetsmetoder avseende myndigheternas tillsynsverksamhet. Enligt uppdraget ska detta utvecklingsarbete leda till en mer effektiv och rättssäker tillsyn. Därutöver har länsstyrelserna själva fortsatt att utveckla tillsynsarbetet.
frs · H712756 · 2020-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:756 Företagare i de sociala trygghetssystemen av (C) har frågat mig när jag kommer att presentera vilka åtgärder jag tänker vidta för att omvandla de överväganden som presenteras i betänkandet till skarpa lagförslag? I betänkandet Företagare i de sociala trygghetssystemen (SOU 2019:41) anges ett antal områden där utredningen anser att fortsatta åtgärder och analyser är angelägna. Tydligare och enklare regler för sjukpenninggrundande inkomst för företagare med enskild firma. Översyn av reglerna för karens och sjuklön i syfte att uppnå en större enhetlighet mellan olika företagsformer. Analys av regler och tillämpning gällande partiell sjukskrivning och rehabilitering för företagare. Stärkt webbaserad information och stöd till företagare samt utvecklade e-tjänster. Fortsatt analys av frågor kring företagandets utveckling och pågående förändringar och utmaningar i en globaliserad gig- och delningsekonomi. Regeringen har i budgetpropositionen 2019/20:1 utgiftsområde 24 angett att med utgångspunkt i betänkandet Företagare i de sociala trygghetssystemen (SOU:41) kommer regeringen att fortsätta arbetet med att skapa ett tryggare och mer förutsebart trygghetssystem för företagare. Inom pågår ett arbete med detta och arbetet är prioriterat av regeringen.
frs · H712757 · 2020-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:757 av (M) Högspänningsledning i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta i syfte att två planerade elledningar till i inte ska påverka berörda markägare negativt. Inledningsvis vill jag framhålla att jag delar frågeställarens positiva syn på att den svenska stålindustrin elektrifieras. ska bli världens första fossilfria välfärdsland och då krävs att hela samhället ställer om. Vad gäller vilket utförande nya elledningar ska ha, markkabel eller luftledning, så är det helt och hållet en fråga för tillståndsprövningen. Elnätsföretaget ska visa att det utförande som företaget vill bygga ledningen i är den bästa möjliga tekniken i den aktuella sträckningen och prövar som första instans ansökan. Som statsråd får jag inte försöka påverka eller föregripa den prövningen.
frs · H712759 · 2020-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:759 av (M) Försvarsministerns kunskap om förfalskade uppgifter har frågat mig om jag fick ta del av den information som lämnades av till och vad jag i så fall gjorde med informationen. fick Försvarsdepartementet på tjänstemannanivå en kortfattad och övergripande information för kännedom från . Av informationen framgick att det fanns en anställd på som inte varit sanningsenlig gällande vissa meriter vid ansökan om den tjänst som personen hade hos myndigheten. Personen hade tidigare varit anställd hos Försvarsmakten. hade tagit personen ur tjänst och hade också informerat Försvarsmakten. Att det förhållit sig på detta vis bekräftas av Försvarsmakten som offentligt berättat att den information som lämnade till myndigheten faktiskt togs emot och att Försvarsmakten upprättat en säkerhetsrapport grundad på denna. Ärendet bedömdes vara hanterat och det bedömdes inte finnas anledning att informera mig. hade Försvarsdepartementet inte heller den sammantagna bild som senare redovisat. Jag informerades om ärendet i samband med att började rapportera om händelsen. Jag har kommenterat att uppgifterna är allvarliga och att Försvarsmakten får ta fullt ansvar. Säkerhetsskyddslagen (2018:585) och Försvarsmaktens interna regelverk är tydliga i fråga om såväl krav på säkerhetsprövning som ansvarsförhållanden. Försvarsmaktens ansvar är därmed klargjort.
frs · H712761 · 2020-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:761 av (M) SJ:s biljettförsäljningskanaler har frågat mig när ett konkurrensneutralt biljettförsäljningssystem för tågresor kan införas. Den som vill resa kollektivt i hela behöver anpassa sig efter flera olika biljettsystem. Det kan göra det svårt att hitta rätt information eller att köpa en resa. Ett nationellt biljettsystem skulle göra det enklare för alla att göra klimatsmarta val i vardagen. I enlighet med en av punkterna i januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna, och Liberalerna ska ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela införas från . Efter interpellationsdebatten har en utredning tillsatts för att lämna förslag på hur ett nationellt biljettsystem bör utformas, byggas upp, drivas och finansieras. I direktiven till utredningen anges att utgångspunkten är att ett nationellt biljettsystem ska vara operatörsneutralt och möjliggöra för samtliga aktörer att delta på lika villkor. Utredningen ska lämna sitt betänkande .
frs · H712762 · 2020-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:762 av (M) Professorsutnämningar har frågat mig om jag anser att det är rimligt att personer som är dömda för att ha utövat våld mot myndighet ska kunna få inneha en anställning som innebär myndighetsutövning vid ett statligt universitet, eller om något bör förändras för att detta ska kunna stävjas. I frågan uppges att en person som anställts som professor vid skulle vara tidigare dömd för brott. Varken regeringen eller jag som statsråd får kommentera det specifika fallet. Brottslighet är ett allvarligt hot mot vårt samhälle och vi måste värna medborgarnas förtroende för våra myndigheter. Därför är det viktigt att det finns lagstiftning på de områden där det finns starka skäl för det. Ett exempel är den registerkontroll som görs vid anställning av personer som ska arbeta med barn. När det gäller professorer anställs dessa av respektive universitet eller högskola. Lärosätena har därmed arbetsgivaransvaret och har att följa gällande rätt. Bestämmelser om behörighet och bedömningsgrunder vid professorsanställningar finns i 3 kap. högskolelagen (1992:1434) och 4 kap. högskoleförordningen (1993:100). Av 4 kap. 3 § högskoleförordningen framgår att det är graden av vetenskaplig eller konstnärlig skicklighet och graden av pedagogisk skicklighet som utgör bedömningsgrunder vid professorsanställningar. Varje högskola bestämmer i övrigt själv vilka bedömningsgrunder som ska tillämpas vid anställning av en professor. Respektive lärosäte har tagit fram interna riktlinjer och processer för anställningar. Anställningsbeslut kan överklagas i enlighet med 12 kap. 2 § högskoleförordningen. I fråga om redan anställda professorer finns en bestämmelse gällande disciplinansvar, åtalsanmälan och avskedande i 4 kap. 16 § högskoleförordningen. Jag ser inget behov av ytterligare lagstiftning på detta område. Regeringen bevakar dock frågan.