ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811867 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:867 En bättre fungerande smittspårning av (M) till Socialminister (S) har betydande problem med smittspårning vid covid-19. rapporterade att 18 av 21 regioner uppger att smittspårningen ibland dröjer för . Orsakerna till problemen är flera, men det handlar bland annat om en otillräcklig testningskapacitet. Det är bekymmersamt att regeringen inte gjort mer för att säkra en tillräcklig nationell testningskapacitet och en bättre fungerade smittspårning. Som vi moderater har lyft sedan pandemins början behöver en nationell sammanhållen strategi för testning, smittspårning och isolering. De nationella vägledningar för testning, smittspårning och isolering som finns på plats är otillräckliga. Ett samlat grepp och ett ökat nationellt ansvarstagande behövs. Vad som också behövs är att lär av andra länder och tar till sig av råd och rekommendationer från tunga organisationer såsom WHO, och EU. har gett medlemsländerna ett antal konkreta rekommendationer om vad respektive medlemsland bör vidta för åtgärder för att hejda den andra våg av smittspridning som och i stort just nu upplever. Kommissionen rekommenderar bland annat varje land att utveckla och använda applikationer som verktyg för att bryta smittkedjor. Detta är också något som vi moderater har krävt. Långsam och bristfällig smittspårning är mycket allvarligt, då det leder till ökad smittspridning. Jag vill därför fråga socialminister : Är ministern nu beredd att agera för att också ska få på plats smittspårningsapplikationer, eller vilka andra åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra smittspårningen vid covid-19?
fr · H811869 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:869 i av (C) till Kultur- och demokratiminister (MP) Tänk om 15 000 statliga jobb skulle försvinna i . Det vore ett dråpslag som inte skulle gå någon obemärkt förbi. Men när omkring hälften av jobben på i lilla , i kommun, nu flyttas till andra orter och effektiviseras bort, är det inte lika många som höjer på ögonbrynen. En del rycker säkert på axlarna och konstaterar att det inte handlar om så många statliga arbetstillfällen – att det är lite tråkigt, men mycket väsen för ingenting. Men på en ort som har drygt 1 300 invånare är det en katastrof. Det går faktiskt att likna vid att tusentals jobb skulle försvinna i , ett scenario som förmodligen skulle få både politikens och mediernas uppmärksamhet. Men är det inte så. Elva jobb i väcker ingen större entusiasm på det nationella planet, trots att det handlar om en utarmning av en landsbygdsort där de här jobben betyder allt – även för omgivande byar. Förra mandatperioden slog den socialdemokratiska regeringen fast att fler statliga jobb i skulle omlokaliseras till andra delar av landet. Även , som företräddes av representanter från alla partier i , kom fram till att 10 000 statliga jobb skulle flyttas från huvudstaden. Hur har det då blivit? Några 10 000 jobb har ännu inte flyttats, och av de omlokaliseringar som gjorts har många hamnat i andra städer eller större orter nära exempelvis . För mig och betyder det definitivt inte hela . är statliga jobb självklart inte allt. Ett bra företagsklimat som gynnar småföretag är att föredra, men det betyder inte heller att det är skrivet i sten att statliga myndigheter, som finansieras av skattebetalarna, måste vara belägna på större orter. Men något måste vara fundamentalt fel när det går åt andra hållet, när statliga jobb dräneras på en liten ort till fördel för en större – trots att kompetensen finns i det mindre samhället. Det är det här som drabbar . fanns 40 arbetstillfällen på avdelning i byn. Sedan har det kontinuerligt skett en minskning, och hotas ytterligare upp till elva jobb – nästan en halvering av de totalt 24 personer som finns på plats . Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Tycker ministern att det är acceptabelt att fortsätter att centralisera arbetstillfällen från med tanke på regeringens löfte om decentralisering av statliga myndigheter till hela landet, och om så inte är fallet, kommer ministern att agera för att jobben på i ska vara kvar eller utökas?
fr · H811870 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:870 Kostnadsansvaret för vaccination mot covid-19 av (M) till Socialminister (S) Inom mycket kort kommer förhoppningsvis att få tillgång till ett eller flera vaccin mot covid-19. Då måste stå redo att snabbt påbörja den massvaccination som är helt central för att rädda liv, jobb och företag. godkände () ett första vaccin och räknar med att påbörja vaccinationen av sin befolkning . I saknar vi en nationell heltäckande och operativ plan som tydligt reglerar ansvarsfördelningen. anser att vaccinationen av svenskar inte får försenas av diskussioner om vem som ska bära kostnaden. Därför säger vi klart och tydligt: Staten ska stå för regionernas merkostnad. , , höll regeringen en presskonferens där man gav besked om att regeringen anslår 300 miljoner till regionernas pågående förberedelser. Men vad som gäller för kostnaderna för själva vaccineringen är alltjämt oklart. Jag vill med anledning av ovanstående fråga socialminister : Kan ministern ge besked om kostnadsansvaret – kommer staten att ta regionernas merkostnader för att genomföra covid-19-vaccination? – och när kan en överenskommelse om vaccination vara klar mellan regeringen och Kommuner och Regioner (SKR)?
fr · H811871 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:871 Vaccinationen mot covid-19 av (M) till Socialminister (S) kan vi förhoppningsvis utropa: Äntligen! Äntligen finns det ett godkänt vaccin mot covid-19 i . har redan godkänt ett första vaccin, och ett EU-godkännande bör komma . När godkännandet väl finns och leveranserna av vaccinationsdoser kommer till måste vi direkt, snabbt och storskaligt, kunna påbörja vaccineringen av vår befolkning. Vårens haveri i testningsfrågan får inte upprepas, utan nu måste regeringen ta ansvar för att får på plats en heltäckande och operativ plan för vaccination mot covid-19. Det får inte råda några oklarheter om hur ansvar och kostnader ska fördelas. En snabb och storskalig vaccination är en enorm utmaning, särskilt när den ska genomföras mitt under en pandemi då trängsel måste undvikas och avstånd mellan människor hållas. En förutsättning för en massvaccination är tillgång till personal som är behörig att ordinera, ge och övervaka vaccination. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialminister : Ser ministern behov av förändrade föreskrifter avseende vem som får ordinera vaccin, behov av särskilda snabbutbildningar eller andra åtgärder för att säkerställa att det finns tillräckligt med personal som kan ordinera och utföra vaccination mot covid-19?
fr · H811872 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:872 stöd till demokratiaktivisterna i av Boriana (M) till Utrikesminister (S) dömdes de unga demokratiaktivisterna till fängelsestraff för att ha organiserat en demonstration utanför polishögkvarter. De tre anhölls redan när rättegången startade. placerades i en isoleringscell där belysningen ständigt var påslagen, vilket hindrade honom från att sova. Han tvingades också genomgå en röntgenundersökning för att det skulle säkerställas att han inte gömde ”främmande objekt” i sin mage. Dessa repressalier vittnar än en gång om brist på respekt för mänskliga rättigheter. har 10 000 människor i gripits, och många ledande oppositionella står inför olika rättsprocesser. Den nationella säkerhetslag som infördes av den kinesiska kommunistregimen gör det möjligt att döma människor som fredligt kämpar för demokrati till livslånga straff under förevändningen att de bedriver omstörtande verksamhet, separatism och terrorism. Jag vill med anledning av ovanstående fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att uttrycka stöd för demokratiaktivister och oppositionella?
fr · H811873 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:873 Möte om Estonia av (M) till Statsrådet (S) Turerna kring fartyget har varit och är många. har uttalat att man vill att dykare ska undersöka Estonias vrak . Många anhöriga vill också det för att kunna få fler svar på de många obesvarade frågor som finns kring förlisningen. Statsrådet ska ha kallat anhöriga till ett möte för att resonera kring dessa frågor. En anhörig som har hört av sig till mig har dock inte blivit inbjuden. Därför är min fråga till statsrådet : Hur valdes de anhöriga ut som bjöds in till mötet, och kom ni fram till några slutsatser på det möte som hölls?
fr · H811874 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:874 Införande av tjänstemannaansvar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) uppmanade en enig riksdag regeringen att utreda och lämna förslag på ett utökat straffrättsligt ansvar för tjänstefel (betänkande 2017/18:KU37) – det som i dagligt tal brukar kallas tjänstemannaansvar. Statsrådet har vid ett flertal tillfällen fått frågan av flera olika ledamöter i om när regeringen tänker starta utredningen och lämna förslag på hur regeringen ska uppfylla beslut. lämnade statsrådet svar till (M) på en skriftlig fråga. ”Arbete med att ta fram kommittédirektiv pågår och regeringen avser att återkomma med direktiv till en översyn av det straffrättsliga tjänstefelsansvaret .” har det snart gått svaret kom att direktiv skulle komma . betecknar nog få människor som ””. Sen beslutet togs i har det gått över och ännu har inget hänt. Jag vill med anledning av ovanstående fråga justitie- och migrationsminister : När avser ministern och regeringen att vara färdiga med kommittédirektiven och tillsätta en utredning samt vilken tid ska förslagen vara färdiga att presenteras?
fr · H811875 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:875 Hantering av azerbajdzjanska krigsbrott av (SD) till Utrikesminister (S) Den fruktansvärda konflikten om mellan förövarna i , och syriska jihadister å ena sidan och offren i Republiken och å andra sidan har lämnat djupa sår. Att omvärlden varit så passiv, trots vetskapen om vad som skett, är ingenting vi kan förklara bort, ej heller med en hänvisning till byråkratiska processer eller att man önskar nå enighet inom EU eller det internationella samfundet. Kritiska uttalanden mot folkrättsliga överträdelser i all ära, men ord hjälper inte, särskilt inte när förövarna struntar fullständigt i kritik eller fördömanden. vet vi att omfattningen av krigsbrotten i regionen är stor. I sociala medier (men även utländska medier) finns det gott om vittnesmål som visar hur och dess allierade medvetet attackerat civila. De har beskjutit alltifrån sjukhus och skolor till bostadsområden och river aktivt föremål som vittnar om den armeniska historien. Vidare har vi sett hur de förnedrat, torterat och till och med avrättat både krigsfångar och civila, vilket vi är många som sorgligt nog fått bevittna bland de videoklipp som cirkulerar på sociala medier. Konflikten har klart och tydligt visat att halshuggningar och andra dåd som vi närmast förknippat med Islamiska staten även förekommer där. Utrikesminister önskas svara på följande fråga: Vilka konkreta åtgärder kan vi förvänta oss att ministern vidtar i syfte att skyndsamt förhindra att fler krigsbrott sker, ställa ansvariga till svars och möjliggöra fångutväxling efter anfallskrig mot Republiken och ?
fr · H811876 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:876 Hållbarhetsstyrning inom bolagsrätten av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) presenterades arbetsprogram 2021 i civilutskottet, och utskottet hade möjlighet att göra ett yttrande till utrikesutskottet om programmet. Där ingår förslag om direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag. Detta menade varken utskottet i sin helhet eller borde prioriteras. I programmet ingår även förslag om direktiv om hållbar bolagsstyrning, något som inlämnade avvikande mening om. Det är riskabelt med ytterligare reglering på EU-nivå när det gäller hållbarhetsarbete i svenska företag. Dessa bör själva avgöra hur hållbarhetsfrågor ska hanteras i den egna verksamheten. Synen på bolagsstyrning där vill att medlemmarna ska ändra i bolagsrätten för ökad hållbar styrning av bolag kritiseras av och av svenska investerare. Man menar att det finns risk för att europeiska företag får mindre tillgång till riskkapital och att företagens incitament till att genomföra hållbara investeringar kommer att undermineras. Kritik riktas även mot den utredning lutat sig mot gällande förslaget om hållbarhetsstyrning, som man menar är undermålig. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad anser ministern och regeringen om förslag om hållbarhetsstyrning inom bolagsrätten, sett i ljuset av den nu framkomna kritiken från svenska investerare?
fr · H811877 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:877 Åtgärder för småskaligt fiske av (S) till Statsrådet (S) Det småskaliga kustfisket är inte bara ett yrke, det är ofta familjeföretag som har drivits i många generationer. Det är ett kulturarv som ger lokalproducerad mat till konsumenter och restauranger längs våra kuster. Just nu står detta fiske inför en kollaps. Möjligheten att fortsätta försörja sig inom denna verksamhet blir sämre som går. Av goda skäl är det stopp i torskfisket, men för fiskare som arbetar med detta finns det ingen flexibilitet att byta inriktning på sitt fiske. Fiskarna ber om en flexibilitet där man exempelvis skulle få möjlighet till att fiska lax med krok i stället. Vi behöver även ett fiske som producerar mat till tallriken i svenska hem, inte fiskmjöl till utlandet. Just nu byggs bland annat en fisketrålare som blir och som kommer att tas i bruk 2022. I många svenska hamnar kommer giganter som denna inte ens in. Detta storskaliga fiske är skadligt för vår havsmiljö, för fiskbeståndet och för lokala fiskare som har betydligt mer hållbara metoder. Fisket bör ha en lokal anknytning och fisken bör tillfalla svenska konsumenter. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att småskaliga fiskare ska få bättre förutsättningar i föränderliga tider att bedriva sin verksamhet och kunna omvandla fiskeråvaran till närproducerad mat?
fr · H811878 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:878 Taxonomin av (M) till Statsrådet (MP) Oroande uppgifter om EU:s så kallade taxonomiförordning, av vilken det framgår vilka investeringar som anses vara hållbara ur ett klimatperspektiv, har framkommit. Såväl vattenkraften som delar av bioenergin ser ut att hamna utanför taxonomin och inkluderas därmed inte i EU:s definition av hållbara verksamheter. Av dessa exempel utgör enbart vattenkraften av den totala energiproduktionen i . Det som håller på att hända är ytterst allvarligt eftersom förslaget innebär att stora delar av svensk energiförsörjning inte längre ska klassas som hållbara energikällor. Regeringen har uppenbarligen misslyckats med att värna svenska intressen i det arbete som pågått . Om inget förändras i förslaget blir konsekvensen dyrare el i – vilket påverkar konsumenter men också svensk industri och svenska jobb i en redan svår tid. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa att svenska energikällor, exempelvis vattenkraften, fortsatt ska klassas som hållbara?
fr · H811879 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:879 Juristutbildning vid av (M) till Statsrådet (S) och högskolor bidrar i högsta grad till möjligheter att konkurrera globalt med kunskap och innovationer. Universiteten och högskolorna runt om i bidrar också med regional utveckling. Det är ett faktum att universitets- och högskoleorter har högre tillväxt, lägre arbetslöshet och bättre framtidsutsikter än orter som saknar högre utbildning. (Miun) i och är en tillväxtmotor och viktig partner för näringsliv och offentlig sektor i hela mellersta . Tyvärr finns det luckor i det utbud av program som erbjuds på Miun som skulle kunna bidra till en bättre tillväxt i regionen. Ett sådant exempel är juristutbildning. är en viktig och tung ort inom juridik med bland annat två tingsrätter, hovrätt, förvaltningsrätt, kammarrätt samt flera statliga verk och företag med mycket juridisk kompetens. Söktrycket på nuvarande juristprogram på de orter där de erbjuds är mycket högt, och antalet antagna är i förhållande till antalet sökande lågt. Att närmaste universitet med juristprogram finns i respektive gör det svårt för människor som rotat sig att kunna läsa till jurist. För att bidra till den kompetens som efterfrågas i regionen, för att få fler att kunna läsa till jurist och för att ännu bättre kunna bidra till regional utveckling i mellersta bör därför Mittuniversitet få i uppdrag att starta ett juristprogram med egen examensrätt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Gör statsrådet något för att ska kunna starta ett juristprogram med egen examensrätt?
fr · H811880 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:880 Dispens för taxameter av (M) till Infrastrukturminister (S) remitterade regeringen en promemoria med förslaget om en ändring av taxitrafikförordningen som innebar att taxameterdispensen skulle kunna förlängas till . Den nuvarande dispensen är tänkt att upphöra , det vill säga senast detta datum måste alla bilar som kör taxitrafik ha en taxameter installerad. Ändringen i taxitrafikförordningen var alltså tänkt som en tillfällig förlängning av taxameterdispensen. I promemorian resonerar regeringen klokt; coronakrisen har, som en av många konsekvenser på samhällsnivå, förändrat vårt resande, och taxibranschen är en av alla branscher som drabbats hårt. ”Efterfrågan på taxitrafiktjänster har minskat påtagligt”, som regeringen skriver i promemorian. Som motivering till att taxameterdispensen bör förlängas skriver man vidare: ”Bedömningen är att åtgärden gör det möjligt för flera taxiföretag att fortsätta sin verksamhet än om åtgärden inte skulle vidtas.” Det är ett argument som är giltigt. I skrivande stund befinner sig i coronapandemins andra våg, och efterfrågan på taxiresor är fortfarande liten. Regeringen har valt att backa från sitt förslag om förlängd taxameterdispens. Det innebär att taxiägare, såväl stora som små, behöver göra kostsamma installationer och investeringar i med sviktande kundunderlag och minskade intäkter. Kostnaden för en taxameter uppgår inklusive installation till . Utöver de rent ekonomiska konsekvenserna är tiden för att klara lagens bokstav kort, vilket kan innebära att taxibilar utan taxameter riskerar att inte kunna användas. Regeringens beslut är djupt olyckligt. är Skånetrafikens största transportör på serviceresor. Företaget har 300 bilar som måste förses med taxameter. Det är i praktiken en omöjlig och orimlig uppgift på så . Min fråga till infrastrukturminister är: Avser ministern att ta initiativ för att ompröva regeringens beslut, och om så inte är fallet, hur kan ministern motivera det givet pandemins framfart och den korta tiden?
fr · H811881 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:881 Äldres möjligheter till friluftsliv som friskvård av (SD) till Socialminister (S) Friluftslivet spelar en viktig roll i arbetet för en bättre folkhälsa. Forskning visar att särskilt äldres hälsa påverkas positivt av kontakt med naturen i olika former. Smittspridningen av covid-19 har medfört många restriktioner, vilket är nödvändigt i denna akuta samhällssituation. Restriktionerna har medfört att många människor isolerats , vilket ökar risken för psykisk ohälsa. De som tillhör en riskgrupp är särskilt utsatta, till exempel äldre. Efter pandemin kommer särskilda insatser att behövas för att komma till rätta med problematiken rörande psykisk ohälsa. Friluftslivet kan komma att spela en ännu viktigare roll i detta. Friluftsorganisationerna är hårt belastade, både ekonomiskt och på andra sätt kopplade till pandemin. Regeringen bör därför ta fram förslag på hur äldres möjligheter till friluftsliv som friskvård kan säkerställas efter pandemin. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att äldres möjligheter till friluftsliv som friskvård ska kunna säkerställas efter pandemin?
fr · H811882 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:882 Likvärdig värdering av arbetstillfällen av (M) till Finansminister (S) Coronakrisen drabbar företag och företagare olika. Vissa bygder kan ha ett företag med femhundra anställda, medan andra bygder har femhundra företag med en person som resultatet ska räcka till. Det är också väldigt stor skillnad på hur intäkterna kommer in till företaget. Vissa företagare har en avancerad vara eller tjänst de säljer med världsmarknaden som bas, medan andra företagare ska sälja tiotusen varor och tjänster på en begränsad tidsperiod och till kunder som fysiskt måste vara på plats. I vissa områden i har företagandet nästan rullat på som vanligt, och i andra områden slog det en tvärnit när slog till och kunderna uteblev. Hur hårt coronakrisen slagit beror på många faktorer, men en sak har de alla gemensamt, och det är att alla arbetstillfällen är lika viktiga. Men där arbetstillfällena från början är få eller på annat sätt lättflyktiga blir man extra sårbar. Därför blir det märkligt och svårt att förklara varför regeringen värderar arbetstillfällen och inkomster som bidrar till allmän finansierad välfärd olika. Olika stödåtgärder har drivits fram under de snart som gått sedan coronapandemin nådde och på många sätt lamslog vårt land. De har varit till stor hjälp och räddat många arbetstillfällen, och arbetas det med underlag för omställningsstödet för perioden maj, . I och norra , där områdena kring den norska gränsen är särskilt hårt drabbade av myndigheters och politiskt beslutade restriktioner, lever man till stora delar av sommarturismen. Det är som nedgången varit som störst. Det är därför mycket anmärkningsvärt att man under just de månaderna, , har ett avsevärt lägre maxbelopp om 8 miljoner som beloppsgräns på omställningsstödet. Varför värderas arbetstillfällen så olika av regeringen? Turism – restauranger, upplevelseindustri och gränshandel – ska inte ha de mest restriktiva beloppsgränserna. Min fråga till finansminister är därför: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att göra de mest restriktiva beloppsgränserna i omställningsstödet mer rättvisa, säsongsanpassade och förutsägbara?
fr · H811883 · 2020-12-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:883 Statlig vägledning inom barnrätten av (SD) till Socialminister (S) Det framgår av rapportering från att fyra av tio kommuner saknar en barnrättsstrategi. En sådan strategi är avsedd att fungera som upprätthållare av barns rättigheter. Flera kommuner uppger att ambitionen finns men att statlig vägledning saknas. Familjerätten gäller familj, föräldrar och barn. Barnrätten väger tungt, och den är nu även i stort fokus, detta bland annat genom den presenterade utredningen som undersökt överrensstämmelse med svensk rätt, mot bakgrund av regeringens inkorporering av konventionen i svensk lag. Aktuell utredning visar att det brister i praktisk tillämpning och att metodstöd eftersöks hos myndigheterna. hölls en konferens, ”Tillsammans för barnens bästa”, vilken arrangerades av Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, MFoF. På konferensen framgick att det varierar stort mellan landets olika kommuner hur man arbetar med barnrätten i och vilka resurser och stöd som finns på olika platser. Detta innebär ojämlikhet – alla barn i får inte samma rätt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att det finns behov av statlig vägledning för hur barnrätten ska praktiseras?