ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811441 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:441 Kompensation till näringsidkare med anledning av förbudet mot alkoholförsäljning av (SD) till Finansminister (S) Besöksnäringen har genomgående under pandemin tillhört de näringar som drabbats allra hårdast som en konsekvens av restriktioner och lagar för att minska smittspridningen. Det har också skett som en konsekvens av minskad utländsk turism och förändrade beteendemönster hos den inhemska befolkningen. Tyvärr ser de ännu inte ljuset i tunneln utan är fortfarande hårt ansatta, och de annonserade rekommendationerna för en rad regioner har naturligtvis förvärrat situationen. Många inom näringen vittnar om att de sannolikt inte förmått undvika konkurs ifall de inte kunnat ta del av de breda stödåtgärder som, efter ett ihärdigt arbete från oppositionspartierna, strösslats över näringslivet – inte minst korttidspermitteringar, sänkta arbetsgivaravgifter och omställningsstödet. Det är naturligtvis bra att stödåtgärder kom på plats även om man kan kritisera regeringen för att agerat saktfärdigt och snålt i relation till jämförbara stater. Det har därutöver varit direkt nödvändigt att återkommande förlänga en rad stödåtgärder varför vi stått bakom detta. Med detta sagt kan dock konstateras att regeringens nya förslag om förbud av försäljning av alkohol och krav om att serveringsställen stänger senast 22.30 riskerar att utgöra nådastöten mot berörda delar inom besöksnäringen. Förbudet föreslås gälla mellan och . Regeringen föreslår alltså med andra ord att beröva berörda näringsidkare på deras försäljning av de produkter som genererar högst marginal och ofta står för den huvudsakliga andelen av vinsten i bolaget. Jag har viss förståelse för regeringens motivering till alkoholförbudet men inser att det, vid implementering, måste kombineras med ett riktat stödpaket åt de näringsidkare som innehar serveringstillstånd och vars verksamhet annars riskerar att gå under. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att kompensera de näringsidkare som kommer att drabbas av regeringens förbud av alkoholförsäljning till ?
fr · H811442 · 2020-11-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:442 UTP-direktivet av (SD) till Statsrådet (S) antog och Europeiska unionens råd ett direktiv om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i jordbruks- och livsmedelskedjan, kallat UTP-direktivet. Detta direktiv ska vara genomfört i svensk rätt och syftar till att skydda leverantörer mot köpares otillbörliga handelsmetoder vid kommersiella köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter och ytterst till att förbättra jordbruksbefolkningens levnadsstandard. I den utredning som gjorts kring implementeringen i svensk lag föreslås att samtliga leverantörer, oavsett storlek, ska skyddas mot samtliga köpare, oavsett storlek. Detta innebär att utredningen i praktiken bedömer de allra största multinationella varumärkesägarna i livsmedelsindustrin som skyddsvärda i deras affärsrelationer med väldigt små köpare (med årsomsättning under ca ). Förslag som går avsevärt längre än vad direktivet omfattar. riksdag har tidigare genom betänkande 2018/19:NU7 riktat ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör verka för att EU-direktiv ska genomföras i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att genomförandet av UTP-direktivet inte leder till en överimplementering i svensk lag?
fr · H811443 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:443 Svenska Spels konkurrens med ATG av (M) till Statsrådet (S) Sedan omregleringen av spelmarknaden har Aktiebolaget och Galopp inte längre monopol på att erbjuda vadslagning på hästkapplöpning. Såväl inför som efter ikraftträdandet av den nya spellagen har hästnäringen känt en stor oro för den framtida finansieringen. Även om hästnäringen ännu inte har sett minskad finansiering som resultat av ny konkurrens finns det orosmoln. Ett av orosmolnen för hästnäringens framtida finansiering är statens eget spelbolag . Det statliga spelbolaget har för sedan börjat erbjuda spel på hästar. Att staten erbjuder spel på hästar och lockar spelare från svenska tävlingar utan att några pengar går tillbaka till hästnäringen är olyckligt. Inte minst när staten genom avtal med ATG kräver att de bidrar till hästnäringen och forskning på området. Till skillnad från den övriga idrotten i finansieras inte hästnäringen genom offentliga bidrag och rättighetsintäkter. Travet och galoppen är helt beroende av pengarna som ATG tack vare spelintäkter betalar till dem. Rimligtvis borde därför antingen få betala till hästnäringen, alternativt genom ägardirektiv inte tillåtas att erbjuda vadslagning på hästar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet agera för att tillse att staten inte genom osund konkurrens äventyrar hästnäringens ekonomiska förutsättningar?
fr · H811444 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:444 Utförsäkring av coronasjuka av (S) till Statsrådet (S) Efter ett drygt halvår med covid-19-pandemin och många som insjuknat i och lyckligtvis blivit friska finns det en grupp som inte blir helt friska. Några tycks ha drabbats av vad som skulle kunna kallas långtidscovid, och andra drabbas av efterverkningar av sjukdomen som gör att de fortfarande inte är fullt arbetsföra. har människor som varit sjuka i börjat utförsäkras av . Det handlar till exempel om människor som tillfrisknat från covid-19 men har kvardröjande effekter av sjukdomen som gör att de ännu inte klarar att arbeta mer än deltid. anser att arbetsförmåga inte bedöms vara nedsatt på grund av sjukdom i förhållande till arbeten som normalt förekommer på arbetsmarknaden. Detta meddelas till exempel undersköterskor, ett ganska vanligt förekommande arbete på arbetsmarknaden, som kämpar för att jobba och närmar sig att kunna gå för att senare förhoppningsvis kunna börja jobba full tid. Det är helt orimligt att människor som är långtidssjuka eller på väg tillbaka efter ett långt sjukdomsförlopp drabbas av detta. Exemplen ovan är helt omotiverade utförsäkringar av personer som faktiskt kommer att kunna komma tillbaka i arbete om de ges mer tid. Min fråga till statsrådet är därför: Hur tänker statsrådet komma till rätta med utförsäkringen av covid-19-sjuka och tidigare covid-19-sjuka som är tillbaka i deltidsarbete?
fr · H811445 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:445 Skydd av säkerhet av (M) till Statsrådet (S) , , biföll yrkande om att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd till regeringen när det är motiverat utifrån säkerhet. Beslutet innebar att regeringen skulle vara högsta avgörande instans för ärenden som berör rikets säkerhet. Det huvudsakliga skälet till detta är att det är regeringen som har ansvaret för rikets säkerhet och inte våra domstolar. För knappt en månad sedan, , beslutade att de kinesiska telekomleverantörerna Huawei och ZTE inte kommer att få användas i det svenska 5G-nätet. Skälet till detta var att både Säkerhetspolisen och Försvarsmakten ansåg att rikets säkerhet var i fara om deras utrustning tilläts i näten. PTS summerar det så här i ett pressmeddelande: ”För att omhänderta Försvarsmaktens och Säkerhetspolisens bedömningar har PTS formulerat tillståndsvillkor som syftar till att skydda säkerhet.” () häver förvaltningsrätten beslutet – åtminstone tillfälligt – genom inhibition, och PTS stoppar tills vidare auktionen som skulle inledas . Hade regeringen hörsammat tillkännagivande hade vi haft en annan ordning på plats, där regeringen varit slutlig instans och fler faktorer hade kunnat vägas in när ett avgörande fälls. Vi lever i när vår omvärld är alltmer orolig och säkerhet är under hot. höjda tonläge mot bland annat kan inte ha undgått någon. Att då inte agera på beslut förefaller mycket märkligt. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att säkerhet inte hotas om Huaweis och ZTE:s utrustning tillåts i de svenska telekomnäten?
fr · H811446 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:446 Hörsammande av tillkännagivande om 5G av (M) till Statsrådet (S) , , biföll yrkande om att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd till regeringen när det är motiverat utifrån säkerhet. Beslutet innebar att regeringen skulle vara högsta avgörande instans för ärenden som berör rikets säkerhet. Det huvudsakliga skälet till detta är att det är regeringen som har ansvaret för rikets säkerhet, inte våra domstolar. För knappt en månad sedan, , beslutade att de kinesiska telekomleverantörerna Huawei och ZTE inte kommer att få användas i det svenska 5G-nätet. Skälet till detta var att både Säkerhetspolisen och Försvarsmakten ansåg att rikets säkerhet var i fara om deras utrustning tilläts i näten. PTS summerar det så här i ett pressmeddelande: ”För att omhänderta Försvarsmaktens och Säkerhetspolisens bedömningar har PTS formulerat tillståndsvillkor som syftar till att skydda säkerhet.” hävde förvaltningsrätten beslutet – åtminstone tillfälligt – genom inhibition, och PTS stoppar tills vidare auktionen, som skulle inledas . Hade regeringen hörsammat tillkännagivande hade vi haft en annan ordning på plats, där regeringen varit slutlig instans och fler faktorer hade kunnat vägas in när ett avgörande fälls. Vi lever i när vår omvärld är alltmer orolig och säkerhet är under hot. höjda tonläge mot bland annat kan inte ha undgått någon. Att då inte agera på beslut förefaller mycket märkligt. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : När har statsrådet för avsikt att hörsamma tillkännagivande Instansordning vid överklagan, så att säkerhet kan upprätthållas?
fr · H811447 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:447 Ytterligare resurser till polisen av (SD) till Statsrådet (S) I Aktuellt redovisades utvecklingen över antalet skjutningar i . Det är sannerligen en dyster utveckling, och det som verkligen satte fokus på hela situationen är det faktum att barn är oroliga för att bli skjutna. Reportaget tog sin utgångspunkt från den flicka som dödades och där barn i samma ålder intervjuades. Någonting har gått riktigt snett i vårt samhälle när barn oroar sig för att bli skjutna. I ett land som borde det inte finnas i barns tankebanor att de riskerar att bli skjutna på öppen gata. Statistiken i reportaget talar dock sitt tydliga språk, och antalet skjutningar var hela 315 stycken. var antalet skjutningar 267 stycken. dödades 37 personer mot 31 personer 2019. Trenden är oroväckande, och det finns ingenting som tyder på att antalet skjutningar kommer att minska. Samhällets främsta uppgift är att skydda sina medborgare, och här kan vi konstatera att det uppdraget har misslyckats. I annat fall skulle inte skolbarn känna en oro för att bli skjutna! Regeringen har som ambition att öka antalet poliser, och det är naturligtvis bra, men vi kan konstatera att de kriminella tar allt större plats i samhället, och den utvecklingen måste brytas. Regeringens lösning på problemet är uppenbarligen inte tillräcklig då otryggheten i samhället får barn att känna oro för att dödas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att stärka polisen och övriga rättsväsendet i kampen mot de kriminella?
fr · H811448 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:448 Kriminalvårdens kapacitetsbrist av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) höll en särskild debatt med anledning av Kriminalvårdens stabsläge och den allvarliga platsbrist som råder inom kriminalvården. Undertecknad följde debatten med stort intresse i hopp om att få svar från ansvarig minister, , Socialdemokraterna, om vad regeringen gör för att åtgärda den allvarliga platsbristen. Men i stället för att ge svar på vad regeringen gör och i stället för att ta ansvar för att antalet platser inom kriminalvården nu är färre än , trots växande såväl befolkning som gängkriminalitet, ägnade justitieministern sin talartid åt bortförklaringar. Men ett besked som kom från ministern var att förverkligandet av utbyggnadsplaner bygger på att det finns ett lokalt stöd ute i kommunerna. Det har ministern naturligtvis helt rätt i. Åmåls kommun är en kommun som erbjuder Kriminalvården ett gott samarbete för att etablera ett nytt fängelse. I total politisk enighet har kommunen gjort en intresseanmälan till Kriminalvården om att man har såväl intresse av en etablering som förmåga att erbjuda bra villkor för etablering av en kriminalvårdsanstalt i kommunen. Kommunen arbetar just nu med att ta fram ett fördjupat underlag för en etablering, och man har redan bland annat identifierat ett antal möjliga markområden liksom undersökt hur kommunen kan bidra till att säkerställa tillgång till kompetent personal vid en eventuell etablering. Åmåls kommun har alltså räckt upp handen och är beredd att ta ansvar för att bidra till att avhjälpa bristen på kriminalvårdsplatser, men Åmåls ansvarstagande och engagemang räcker inte. Också regeringen måste visa ledarskap och anslå Kriminalvården tillräckliga resurser. Från sida har vi avvisat regeringens otillräckliga resursförstärkningar och i stället föreslagit att Kriminalvården ska få höjda anslag med 2021, 2022 och 2023. Sammantaget ökar anslaget med 2021 och 2022 och 2023 utöver det som anges i budgetpropositionen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitieminister : Vilka åtgärder är ministern och regeringen beredda att vidta för att höja takten i arbetet med att åtgärda Kriminalvårdens kapacitetsbrist?
fr · H811449 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:449 Handelshinder inom EU av (M) till Statsrådet (S) I coronakrisens spår har protektionismen världen över ökat, dessvärre också i och inom EU. Protektionismen är ett allvarligt ekonomiskt hot, särskilt mot ett litet handelsberoende land som . Men protektionismen blir också ett allvarligt hälsohot om tillgången till exempelvis läkemedel begränsas av handelsrestriktioner och fördyras av tullar. var det en lång rad EU-länder som införde olika handelshinder i strid med reglerna för EU:s inre marknad. Det var och är helt oacceptabelt. Undertecknad och har därför drivit på för att kraftfullt måste reagera mot denna protektionism och dessa allvarliga brott mot regelverket för EU:s inre marknad. lät EU:s handelskommissionär också meddela att det råder nolltolerans mot handelshinder inom unionen. Trots det var det många länder som dröjde med att avskaffa sina exportrestriktioner. Och enligt uppgifter från är det än två medlemsländer, och , som fortfarande inte helt och fullt har avskaffat sina handelsrestriktioner. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att kommissionen nu bör inleda överträdelseförfaranden mot de länder som alltjämt inte har avskaffat sina handelsrestriktioner, eller vilka åtgärder anser statsrådet bör vidtas för att säkra efterlevnaden av reglerna för EU:s fria inre marknad?
fr · H811450 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:450 Tillgång för till polisens belastnings- och misstankeregister av (M) till Socialminister (S) har stora och mycket allvarliga problem med fusk och överutnyttjande av våra välfärdssystem. har antalet anmälda bidragsbrott ökat , och uppskattningar pekar på att försvinner ned i kriminellas fickor. krävs krafttag för att sätta stopp för bidragsfusket. Våra välfärdssystem ska inte vara en födkrok för kriminella. För att komma till rätta med bidragsfusket och för att säkerställa att olika former av bidrag och ersättningar bara kommer dem till del som är berättigade till dem föreslår vi moderater en lång rad olika åtgärder. Problematiken är komplex och därför krävs insatser på många nivåer och av många aktörer. Vi vill bland annat att samtliga relevanta myndigheter ska ha i uppdrag att aktivt bidra i det brottsbekämpande arbetet, att en särskild bidragsbrottsenhet ska etableras hos liksom att ska få förstärkta resurser. En bransch där vi tyvärr har sett stora och allvarliga problem med fusk är assistansbranschen. Det är ett mycket stort bekymmer som inte minst riskerar att gå ut över dem som är i behov av och har rätt till personlig assistans. De oseriösa och i många fall direkt kriminella aktörerna svärtar också ned ryktet för en hel bransch. En viktig åtgärd för att komma till rätta med problemet med oseriösa aktörer inom bland annat assistansbranschen var införandet av tillståndsplikt. krävs tillstånd från Inspektionen för vård och omsorg () för att få lov att driva bland annat hemtjänst och personlig assistans. För att ge tillstånd ska bland annat granska det sökande företaget och personerna bakom företaget. Konkret handlar detta bland annat om att granskar tillståndshavarens laglydnad. För att göra detta bör få möjlighet att göra sökningar i polisens belastnings- och misstankeregister. Det kan tyckas som en självklar möjlighet men som myndigheten dock saknar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Är ministern beredd att vidta de åtgärder som krävs för att ska ges rätt att vid sin tillståndsprövning göra sökningar i polisens belastnings- och misstankeregister?
fr · H811451 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:451 Övningsområde för Försvarsmakten av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I en artikel i uppmärksammas att Försvarsmakten fortfarande inte fått svar på sin ansökan om miljötillstånd för att använda skjutfältet i . gav tillstånd 2010, men det överklagades och hamnade hos Mark- och , som skickade ärendet vidare till regeringen. Där har ärendet nu beretts . När regeringen nu har aviserat att åter ska få ett regemente och en amfibiebataljon blir övningsmöjligheterna för Försvarsmakten åter aktuella. Det handlar om att klargöra dels förutsättningarna att öva på ett sätt som stör andra samhällsaktörer så lite som möjligt, dels förutsättningarna att öva på bland annat skärgårdsskjutfältet. Min fråga till miljö- och klimatminister är därför: Vad är ministerns ambition tidsmässigt när det gäller att regeringen ska kunna fatta beslut gällande Försvarsmaktens möjligheter att öva i ?
fr · H811452 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:452 Förändringar i bilstödet med anledning av bonus–malus av (M) till Socialminister (S) I finns det ett stöd för personer som behöver bil på grund av en funktionsvariation. Bilstöd kan den få som har en varaktig funktionsnedsättning och stora svårigheter att förflytta sig eller att åka kollektivt. Bilstödet består av olika bidrag för att köpa eller anpassa ett fordon efter sina behov. Det finns tre olika bidrag för att köpa bil: grundbidrag, anskaffningsbidrag och tilläggsbidrag. Om en person tjänar kan han eller hon få ett anskaffningsbidrag. Bidraget är från och . Om det ställs särskilda krav på bilen som personen ska köpa kan man få tilläggsbidrag. om man behöver köpa en bil som måste anpassas på grund av ens funktionsnedsättning om man behöver köpa en bil i vilken man ska sitta kvar i rullstol under resan, behöver flytta från rullstol till bilsäte inne i bilen eller ta med motordriven rullstol eller jämförbart hjälpmedel bidrag för vissa anordningar när bilen behöver vara utrustad med dessa för att man ska kunna använda den. Bidraget varierar beroende på vilka anordningar man behöver. En person som tjänar och behöver en stor bil kan efter straffas med en extra fordonsskatt på . får personen motsvarande i extra fordonsskatt på samma fordon. Anskaffningsbidraget är max i en engångsutbetalning i samband med bilinköpet. För de personer som har en funktionsvariation får dagens system med bonus–malus mycket stora negativa ekonomiska konsekvenser, och för stora grupper blir möjligheten att investera i en egen bil mycket begränsad. En barnfamilj som efter behöver en stor minibuss kan få i anskaffningsbidrag för att köpa en bil men ska betala i extra fordonsskatt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att människor med bilstöd kompenseras för ökade kostnader med anledning av höjda fordonsskatter?
fr · H811453 · 2020-11-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:453 Oriktiga folkbokföringsadresser av (SD) till Finansminister (S) Det har i ett flertal fall uppmärksammats brister i kvaliteten i folkbokföringen, att människor inte bor på de adresser där de enligt är folkbokförda. uppskattar själva att ungefär 200 000 personer är skrivna på felaktiga adresser, av vilka uppskattningsvis hälften bor utomlands men är skrivna i och den andra hälften är felaktigt skrivna inom gränser. Anledningarna till de felaktiga adresserna inom skulle kunna vara flera. Säkert förekommer det studenter som inte har skrivit sig på sin studieort och som är skrivna hos föräldrarna. Dock finns det allvarligare former av felaktigheter. Personer folkbokför sig på en adress för att helt enkelt kunna tillgå en adress i helt andra syften än att just bo där, som de faktiskt inte bor där utan på en annan adress eller en rad tillfälliga adresser. Inte sällan hänger detta ihop med ett fördolt liv i en parallell samhällsstruktur, på behörigt avstånd från majoritetssamhällets goda konstruktiva gemenskaper och lagens långa arm. Det förekommer också en svarthandel med folkbokföringsadresser, varvid personer betalar en bulvan för att få möjligheten att fiktivt skriva sig på en bostadsadress, ibland för att få tillgång till bidrag eller andra av samhället utgivna förmåner. Det kan också vara så att den som personen i fråga skriver sig hos får ta del av dessa bidrag, kanske i något avseende som en ersättning för att stå till tjänst med en folkbokföringsadress. Vi har också sett exempel på att personer skriver sig på en adress, utan den riktiga adressinnehavarens kännedom, varvid det krävs ett betydande administrativt arbete för att korrigera för såväl myndigheten som den som blir drabbad. inkom cirka 35 000 anmälningar till om felaktigt folkbokförda privatpersoner och företag. Det kan givetvis uppstå oavsiktliga fel vid en flyttanmälan, men det förekommer även att personer av någon anledning uppsåtligen uppger falska uppgifter. Ett annat exempel som beskrivits är par med barn som skiljer sig och som folkbokför sig på olika adresser för att på så sätt tillskansa sig ytterligare bidrag, trots att de i praktiken fortfarande bor på samma adress. Regeringen har tillsatt en särskild utredare om att förhöja kvaliteten på folkbokföringen, och utredarens förslag väntas . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : På vilket sätt arbetar ministern och regeringen redan nu konkret med att minska felet i folkbokföringen och därigenom minska risken för välfärdsbrott och även indirekt motverka ett potentiellt växande skattefel?