ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811188 · 2020-10-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:188 Sanktioner mot regimen i av (M) till Utrikesminister (S) Det är positivt att EU har kunnat enas om sanktioner mot ledande politiker i . Tyvärr omfattar sanktionerna inte landets president . I utgår all makt från presidenten, och beslutet innebär att den individ som ytterst är ansvarig för fängslandet av och våldet gentemot landets opposition går fri från sanktioner. Motivet att sanktioner gentemot anstår till en eventuell framtid om situationen blir än svårare låter ihåligt. Oppositionella politiker har inte tillåtits i sedan kom till makten . Den nu eskalerande våldsspiralen gentemot oppositionella startade i samband med presidentvalet . Första helgen samlades över 100 000 demonstranter i . Regimens styrkor använde vattenkanoner för att skingra folkmassorna. Redan innan protesterna började greps flera personer. Gripandena skedde i samband med att personer hade börjat samlas inför kvällens protester. Enligt ögonvittnen anlände flera polisbussar i samband att demonstranterna började samlas i . Kort därefter greps ett flertal människor som var utrustade med oppositionella flaggor och symboler. Myndigheterna har enligt den oppositionella telegramkanalen Nexta Live öppnat mer än 250 förundersökningar mot oppositionella politiker, aktivister, bloggare och vanliga personer som demonstrerat. Minst 77 personer sitter fortfarande fängslade av rent politiska skäl, enligt människorättsorganisationen . Vi har inte glömt dem, och vi kräver frihet för alla politiska fångar! Hundratusentals människor har sedan det starkt ifrågasatta presidentvalet gått ut på gatorna i i återkommande protestmarscher. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att använda alla för regeringen politiskt tillgängliga medel för att stödja det belarusiska folket i dess strävan efter demokrati?
fr · H811189 · 2020-10-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:189 Mediefrihet och under det svenska OSSE-ordförandeskapet av (M) till Utrikesminister (S) Det fria ordet och journalisters säkerhet är en grundbult i ett fritt land. Tyvärr har omvärlden kontinuerligt bevittnat hur oppositionella politiker och regimkritiska journalister kontinuerligt utsätts för våld, mordförsök och ibland mord i . Den ryska lagstiftningen är tydlig i att mediefrihet och politisk frihet ska råda i landet. Tyvärr visar den reella verkligenen att så inte är fallet. Insyn i de rättsliga processer som eventuellt följer efter det att oppositionella politiker och regimkritiska journalister skadats eller mördats sker i slutna rum, och den juridiska processen sker bakom lyckta dörrar. och andra enskilda länder skulle via det internationella samfundet kunna enas om att driva frågan om rättstrygghet för oppositionella och journalister. Detta bör ske skyndsamt för att inte fler liv ska gå till spillo. Fria medier och de kritiskt granskande journalisterna i lever ett utsatt liv med fara för sitt eget liv. nåddes världen av budskapet om död. Enligt ryska offentliga källor hade begett sig av till polishögkvarteret i och där tänt eld på sina kläder. Journalisten dog på platsen av sina skador, enligt den oberoende tidningen . var chefredaktör för den lokala nyhetssajten Koza Press som hon grundat efter att ha blivit avskedad från anställningar vid andra tidningar. Dagen före självmordet hade hennes hem genomsökts av polisen. Polisen beslagtog samtliga telefoner och datorer i bostaden. Anledningen till polisbesöket var att stod som vittne i en rättssak kopplad till en oppositionell organisation. hade dömts till böter fyra gånger, bland annat för att ha deltagit i demonstrationer och för publiceringar om coronaviruset. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att under det svenska ordförandeskapet i aktivt prioritera arbetet för rättstrygghet för oppositionella politiker och regimkritiska journalister i och andra länder inom , och i så fall hur?
fr · H811190 · 2020-10-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:190 Den kritiserade klädskatten av (SD) till Finansminister (S) Den djupt kritiserade kemikalieskatten på elektronik har varit på plats och återkommande dömts ut. till hur missriktad den är och hur den ensidigt drabbat det svenska näringslivet står det med all önskvärd tydlighet klart att den från början var ämnad som en ren fiskal skatt. Den sittande regeringen har varit mästare på att förklä fiskala skatter, endast ämnade att inbringa skatteintäkter utan önskvärd effekt för det utpekade syftet, som livsnödvändiga miljö- och klimatskatter. Denna symbolpolitik har onekligen gett mersmak, och när regeringen på nytt är i behov av mer skattemedel att sätta sprätt på ämnar man införa ”skatt på modet”, en ny variant av kemikalieskatten specifikt riktad mot kläder och skor. Redan när utredningen (SOU 2020:20) kom möttes förslaget med kritik, en kritik som intensifieras i takt med att remissvaren kommit in. och har avstyrkt förslaget och påtalar stora brister i förslaget i sina respektive remissvar. belyser bland annat att förslaget skulle orsaka konkurrenssnedvridande effekter där svenska näringsidkare, precis som vid kemikalieskatten på elektronik, blir förlorare. å sin sida kritiserar förslaget för att det bland annat inte är kostnadseffektivt, för att det saknas analyser som visar att skatten vore samhällsekonomiskt motiverad och för att egna kontroll av efterlevnaden av skatten vore svår att genomföra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder ämnar ministern och regeringen vidta för att komma till bukt med den kritik som framkommit i remissvaren?
fr · H811191 · 2020-10-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:191 En trafiksäker hantering av elsparkcyklar av (M) till Infrastrukturminister (S) Elsparkcyklar är ett smidigt och uppskattat sätt att färdas på i tätbebyggda områden. Tyvärr medför elsparkcyklarna framkomlighetsproblem i stadsmiljön på grund av hur de placeras efter användning. Elsparkcyklar som ligger slängda huller om buller på trottoarer, torg och andra allmänna platser är ett dagligt inslag i det offentliga rummet. Liksom i har elsparkcyklarna, sedan de bredde ut sig i gaturummet 2019, varit omdiskuterade i . I har de problemen som orsakats av hanteringen av elsparkcyklar tagits på allvar och regler införts. Exempelvis tillåts uthyrning i butiker förutsatt att elsparkcykeln lämnas tillbaka där den hyrdes. Uthyrningsföretagen har svarat med att införa egna begränsningar. Tyvärr har begränsningarna inte bidragit till en förändrad hantering av elsparkcyklarna utan de har fortsatt att störa ordningen i det offentliga rummet. Elsparkcyklarna ställer till samma sorts problematik i stadsmiljön i som de har gjort i . Dock har det i vidtagits politiska åtgärder för att åter göra stadsmiljön tillgänglig för alla och för att förhindra den nedskräpningen som elsparkcyklarna förorsakar utomhus. har elsparkcyklarna kommit för att stanna; de är till nytta för framkomligheten och är ett attraktivt komplement till de befintliga kommunikationsmedlen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Är ministern beredd att vidta åtgärder till gagn för en fortsatt användning av elsparkcyklar och för att förhindra att elsparkcyklar stör ordningen i det offentliga rummet?
fr · H811192 · 2020-10-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:192 Attityder gentemot kristna i av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Kristofobin ökar alltmer i . Tidningen rapporterade om en 15-åring som berättar hur fotografen bad honom ta bort sitt kors runt halsen. fick andra elever i skolan ha på sig sina religiösa symboler, såsom slöjor, under höstens skolfotografering. Händelsen har anmälts till DO och Barn- och elevombudet (). Jag har tidigare i skriftliga frågor tagit upp problematiken (bland annat i 2020/21:64 och 2019/20:1871), och även om svaren är att man ”följer utvecklingen noga” och att polisen i regleringsbrevet fick ett nytt uppdrag på området så är det uppenbart att kristofobin måste bekämpas vitt och brett, inte bara genom rättsväsendet utan också genom förändrade attityder som skapar tolerans gentemot kristna. Detta är ett nytt fenomen i det en gång kristna , men där nu andra intoleranta religiösa åskådningar gjort intåg och växer oroväckande. Jag förstår att ministern inte kan kommentera den enskilda händelsen men det är ytterligare ett tecken på den alltmer tilltagande kristofobin i . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att förändra attityderna mot kristna i och skapa ett mer tolerant samhälle gentemot kristna?
fr · H811194 · 2020-10-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:194 Uppgifter kring i av (SD) till Utrikesminister (S) SVT:s har, med samproducenter, genom ett dokumenterat möte med dold kamera avslöjat hur i fungerat som en sambandscentral kring en hemlig vapenaffär. tog ordföranden för den koreanska vänskapsföreningen i emot ritningar till vad som skulle bli en underjordisk vapenfabrik i . säger att man ser ”allvarligt” på uppgifterna och att man måste analysera de uppgifter som framkommit. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av de framkomna uppgifterna?
fr · H811195 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:195 Tullens befogenheter att ingripa mot organiserad brottslighet av (C) till Finansminister (S) Det framstår för var och en som rimligt att tullen, tillsammans med andra rättsvårdande myndigheter, ska ingå i kedjan för trygghet i hela landet och att den därför borde ges befogenhet att ingripa och förhindra att stöldgods för miljardvärden lämnar landet . Stulet gods för uppskattningsvis 1–försvinner ut ur landet , enligt Larmtjänstpodden som tagit del av försäkringsbolagens statistik. Det är främst landsbygden som drabbas när bildelar, entreprenad- och jordbruksmaskiner, båtmotorer, handverktyg och gräsklippare försvinner. Tullen står handfallen inför utflödet av tjuvgods eftersom man saknar lagstöd att ingripa. Stölden är ett brott enligt , men när godset väl kommer till gränsen är det inte längre ett stöldbrott utan ett häleribrott. Juridiskt sett har tullen ingen befogenhet att ingripa vid misstänkt utförsel av stöldgods. Det är sannolikt så att den logistikplanering som föregår stöldräder tur och retur landsbygd i anslutning till utlandsterminaler för färjor har med detta i beräkningen. Landsbygden kan inte vara undantagen från en fungerande rättsapparat. Alla de stölder som sker och där stöldgodset sedan lämnar landet drabbar enskilda människor, entreprenörer och företag. För att tullen ska få ingripa krävs antingen en ändring i eller en ny förordning. uttryckte generaltulldirektör att ”saknar den lagstiftning som krävs för att kunna agera effektivt mot organiserad brottslighet”. frågade jag statsrådet följande på ett motsvarande tema: ”Kommer ministern att ta initiativ i syfte att ge tullen denna befogenhet att ingripa?” Jag fick då svaret att statsrådet avsåg att öppna för en effektivare myndighetssamverkan mellan tullen, polisen och . Det har gått det svaret gavs, och av generaltulldirektörens inlaga framstår det som att det kvarstår en del att göra. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka initiativ avser ministern att ta för att ge tullen mer verksamma befogenheter att ingripa mot organiserad brottslighet?
fr · H811196 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:196 Tillstånd att starta friskolor av (C) till Utbildningsminister (S) När ett företag eller en organisation vill starta en friskola görs en ansökan hos Skolinspektionen. Det företag eller den organisation som söker blir då huvudman för den tilltänkta verksamheten I kommun ska den kommunala F–6-skolan i läggas ned, och hela bygden har gått samman och bildat en friskoleförening för att kunna försätta att driva förskola, fritidshem och F–6-skolan i . Hela bygden och föreningslivet är med i planeringen för att orten ska kunna fortsätta att ha en skola och en fortsatt landsbygdsutveckling. Flera aspekter vägs in i ansökan, såsom elevunderlag, budget med mera. Kommunen där friskolan ska startas ska inkomma med ett yttrande om vad man anser om att en friskola kan startas. Här väger ofta kommunens yttrande stort när Skolinspektionen ska fatta beslut. Skolinspektionen bör se till helheten när en friskola vill startas och framför allt på landsbygden där orten då kan fortsätta att utvecklas kring sin skola. Kommunens svar bör inte vara det som ska vara vägledande. Friskolan har fått nej till att starta, och Skolinspektionens svar är kopplat till kommunens yttrande där man anser att det förstör för framtida skolorganisation inom kommunen. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vad avser ministern att göra för att möjliggöra för friskolor att starta på landsbygden där det offentliga lämnar?
fr · H811197 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:197 Godstransportstrategin av (C) till Infrastrukturminister (S) gav regeringen i uppdrag åt att inventera vilka åtgärder som kan vidta som skapar förutsättningar för fler godstransporter på järnväg och med fartyg och därigenom leder till en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. I uppdraget ingick att redovisa förutsättningarna för att utveckla de olika system som förvaltar samt att utreda förutsättningarna för och ta fram förslag till åtgärder för att öka godstransporternas nyttjandegrad i järnvägssystemet. Uppdraget gavs som en del i arbetet med att förverkliga regeringens godstransportstrategi. I redovisningen framgick att avsåg att konkretisera delar av slutsatserna i rapporten i en färdplan, något som ansågs välkommet då kritik framkommit om att slutrapporten från myndigheten saknade konkretion och därmed var omöjlig för berörda parter att verkställa i praktiken. presenterade sin färdplan för överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Den konkretion som färdplanen var tänkt att skapa saknas dock. Det finns ingen tidsplan för när målsättningar ska vara uppfyllda, och färdplanen saknar konkreta åtgärdspunkter. Den kritik som initialt framkom från aktörer på gods- och järnvägsmarknaden om brist på konkretion gäller därför fortfarande. Eftersom uppdraget, och den relativt presenterade färdplanen, är en del av att förverkliga regeringens godstransportstrategi så finns en risk att bristen på skarpa mål och konkreta, tidsatta åtgärder leder till att godstransportstrategins genomförande försenas. Regeringen skriver i godstransportstrategin att ”framgången i hela strategins genomförande är beroende av ett fortsatt ansvarstagande hos alla berörda aktörer och att dialog, kunskapsutbyte och samverkan kan fortsätta”, något som tyvärr försvåras av att den nu presenterade färdplanen inte är tillräckligt handlingsinriktad. Företag på godstransportmarknaden – såväl köpare som säljare – kan därför inte veta vilket ansvar som förväntas av dem och vad de kan förvänta sig av andra. De transportpolitiska, klimatpolitiska och näringspolitiska målen som godstransportstrategin ska bidra till att uppnå förtjänar en tydligare styrning från , likaså finns behov av tydlighet gentemot marknaden så att dess aktörer kan planera sina investeringar och sin verksamhet på ett rimligt sätt. Den politiska viljan är tydlig, transporterna av gods på järnväg och sjöfart ska öka. Det krävs dock också att de styrdokument och handlingsplaner som läggs fram av ansvariga myndigheter bidrar till att förverkliga detta. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern att agera för att säkerställa framdrift i arbetet med att flytta godstransporter till järnväg och sjöfart och på så vis komma närmare ett förverkligande av godstransportstrategin och de målsättningar som strategin berör?
fr · H811198 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:198 Bidrag till föräldrar till barn med funktionsnedsättning av (SD) till Statsrådet (S) Färsk statistik som tagit fram för SVT visar att drygt 7 800 föräldrar till barn med funktionsnedsättning har fått sänkta eller indragna bidrag efter förra årets vårdbidragsreform. Syftet med reformen var att skapa ett mer sammanhållet ersättningssystem där bidragen skulle vara mer förutsägbara. larmar intresseorganisationer men också Inspektionen för socialförsäkringen att de nya bidragen kan innebära en lägre ersättning för många föräldrar till barn med funktionsnedsättning. Det är uppenbart att reformen slagit hårt mot barn med funktionsnedsättning, vilket är helt oacceptabelt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet göra för att ersättningssystemet med bidragen inte ska fortsätta drabba föräldrar till barn med funktionsnedsättning genom sänkt eller indraget bidrag?
fr · H811199 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:199 Övergreppen mot mänskliga fri- och rättigheter i av (M) till Utrikesminister (S) är ett av de länder i världen som har lägst demokratiindex. Övergreppen är många i denna kommunistiska enpartistat. kom uppgifter att en av de framträdande aktivisterna, den 42-åriga , gripits. Hon anklagas av regimen för att sprida antivietnamesisk propaganda, ett brott som kan ge i fängelse. Hon har tidigare misshandlats så svårt av myndigheterna att hon nu är handikappad sedan hennes knän krossats. beräknas att minst 55 aktivister har gripits i och att det finns minst 260 politiska fångar i landet. EU har ingått ett nytt omfattande frihandelsavtal med . Och har ambassad i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern, själv eller i samarbete inom EU, att verka mot övergreppen mot och förtrampandet av mänskliga fri- och rättigheter i den kommunistiska enpartistaten ?
fr · H811200 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:200 Konflikten i av (V) till Utrikesminister (S) Utvecklingen i är mycket oroväckande, även om eldupphör råder just . Konflikten har varit fryst och partnerna måste börja fredsförhandla för att komma fram till en långsiktig lösning på den långa konflikten. Båda sidor måste följa internationell humanitär lag och sluta attackera civila. har en viktig roll genom vårt kommande ordförandeskap i () . Varken eller stöder någon enskild part i konflikten utan vill se en fredlig och demokratisk utveckling i området. Här kan konstateras att den demokratiska utvecklingen i har gått framåt som regimens förtryck har hårdnat i . har uppenbart eldat på denna konflikt för den azerbajdzjanska sidan. inblandning måste fördömas av såväl som EU. När jag besökte pumpades nationalistiska budskap ut i såväl medier som på reklampelare med stöd till den azerbajdzjanska sidan. Erdoğans verkar ha intresse av att blanda sig i ännu en konflikt för att dölja sina inskränkningar av mänskliga rättigheter på hemmaplan. har använt sig av legosoldater, framför allt i men även i . Obekräftade uppgifter säger att dessa legosoldater har förflyttats till för att delta på den azerbajdzjanska sidan. agerande leder samlat till en ökad eskalering. Enligt uppgifter från har den azerbajdzjanska sidan avfyrat israeliskt tillverkade klusterbomber som har drabbat civila i såväl Stepanakert som Shushi på den armeniska sidan. Som en del av ett fredsavtal måste båda parterna underteckna FN:s konvention mot klustervapen. Som ordförande i tillsammans med och har ett stort ansvar för att medla i konflikten. har den ryska vapenexporten till båda länderna utgjort en katalysator till att förstärka konflikten. anser att Minskgruppen, som är utsedd av , ska intensifiera sitt arbete för att hitta en långsiktig lösning på konflikten. Minskgruppen är den enda internationellt erkända struktur som har mandat och accepteras av båda parter att hantera konflikten i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser regeringen att fördöma inblandning i och underblåsande av konflikten?
fr · H811201 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:201 Uppgifter om illegala vapenförhandlingar på av (M) till Utrikesminister (S) I en uppmärksammad tv-dokumentär avslöjas hur den kommunistiska enpartistaten misstänks ägna sig åt internationell vapenhandel i strid mot sanktioner. Spektakulära uppgifter har framkommit om dels rena vapenkataloger att beställa ur, dels hur en underjordisk vapenfabrik skulle byggas i . som har diplomatiskt utbyte med – och haft återkommande högnivåbesök från – har en särskild relation med landet. Enligt tv-programmet pekas ambassaden i ut som ett av de ställen där förhandlingar om illegala vapenaffärer pågått. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att gå till botten med om huruvida uppgifterna om illegala vapenförhandlingar på i är korrekta och även tydligt agera därefter?
fr · H811202 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:202 gränsstängningar av (KD) till Statsrådet (S) stängde sina gränser mot bland annat . Detta som ett led i att stoppa covid-19-smitta. gjorde man en ändring mot de nordiska länderna så att man kunde göra regionala öppningar när regionerna hade ett smittotal lägre än 20 smittade per 100 000 invånare . Detta ledde till att gränsen mot öppnade igen . Tyvärr steg sedan smittotal och gränsen stängde igen , . , , öppnade gränsen mot på nytt. ska den stängas igen om den norska regeringen väljer att följa det norska Folkehelseinstituttets inrådan. Detta är en mycket svår situation sett utifrån flera aspekter. Det sliter på både företag, familjer och vänskapsrelationer. Smittotalen är dessutom högre i flera av de norska kommuner som ligger nära gränsen och i kommuner i än vad de är i . Med de högre smittotalen i blir det då paradoxalt att för inresa till måste svenskar kunna uppvisa ett högst veckogammalt covid-19-test. Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga om detta till statsministern som tyvärr hänvisades till samarbetsministern. Frågan var ställd till statsministern i hans egenskap av regeringschef och högste företrädare för att få kännedom om vilka kontakter som har skett på statsministernivå i fråga om gränsstängningarna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att motverka de för våra samhällen mycket problematiska effekterna av gränsstängningarna?
fr · H811203 · 2020-10-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:203 Skademinimering gällande tobak av (M) till Socialminister (S) har uttalat att tobaksrökning är ett stort hälsobekymmer för många. som individens rätt till självbestämmande värnas är det inte orimligt att staten inte står i vägen för bättre alternativ till tobaksrökning. har påpekat att skillnader i skadeverkningar mellan olika tobaks- och nikotinprodukter bör beaktas inför ett kommande regleringsförslag från regeringen. En ny ANDT-strategi för perioden –2026 är under framtagande för att beslutas av . beslutade regeringen genom ett kommittédirektiv (2020:9) att en särskild utredare ska göra en översyn av vissa frågor på tobaksområdet. Ett övergripande syfte är att säkerställa en sammanhållen och systematisk reglering av tobaks- och tobaksliknande produkter. Den nuvarande ANDT-strategin omfattar tobaksvaror, men förhåller sig inte till nikotinprodukter som sådana. Av kommittédirektivet framgår att det är fråga om en utvidgning av regleringens räckvidd som ska föras in i en kommande strategi. Vidare anförs att ett viktigt medel för regeringen för att uppnå målen i en ny ANDT-strategi är att avnormalisera rökning och annat bruk av tobak, inklusive snus, nikotinprodukter och tobaksliknande produkter. Även detta är en radikal utvidgning av tillämpningsområdet jämfört med föregående strategiperiod. Däremot saknar regeringens direktiv något som helst beaktande av uttryckliga vilja att ta hänsyn till skillnader i skadeverkningar mellan olika tobaksprodukter när ett nytt lagförslag presenteras. Det är anmärkningsvärt att regeringen har förbigått denna viljeinriktning. I stället kan direktivet tolkas som att gå i motsatt riktning genom att undersöka möjligheterna att samordna regelverket för alla slags nikotinprodukter, oavsett om de innehåller tobak eller inte. Regeringen går dessutom längre genom att undersöka möjligheterna att införliva nikotinfria produkter i samma lagstiftning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Är ministern beredd att ge ett tilläggsdirektiv till utredningen för att säkerställa att viljeinriktning avseende att hänsyn ska tas till olika nikotinprodukters skadeverkningar beaktas?