ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H81295 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på skriftlig fråga 2020/21:95 av (M) Återvätning av torvmarker har frågat mig om jag anser att den föreslagna metodiken för återvätning av torvmarker kan anses vara evidensbaserad och kostnadseffektiv. Utsläpp från dikade torvmarker, som var våtmarker beräknas stå för koldioxidekvivalenter, det vill säga mer än personbilstrafik. Genom att återväta dikade torvmarker till naturligt fungerande våtmarker kan avgången av växthusgaser från dessa marker minska relativt snabbt. Regeringen delar klimatpolitiska vägvalsutredningens bedömning att återvätning är en åtgärd som är samhällsekonomiskt lönsam, som kan minska utsläpp av växthusgaser, mätt i koldioxidekvivalenter, som den kan bidra till många positiva effekter för biologisk mångfald, balansering av vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet samt minska övergödningen. , , , och geologiska undersökning delar denna uppfattning och har bland annat lagt förslag på återvätningsinsatser i den fördjupade utvärderingen av miljömålen 2019. Det finns en spridning i hur stor effekten blir på olika marker och med olika typer av praktiska åtgärder. Vi ska därför titta på möjligheterna att ta tillvara på erfarenheter från tidigare stöd och undersökningar och följa forskningen på området. Regeringen har också tillsammans med denna satsning aviserat att tillförs och fördelas lika mellan och för att, i samråd med bland annat och länsstyrelserna, utforma kriterier och utveckla metoder för att bedöma vilka marker som är lämpliga för åtgärder som åstadkommer negativa utsläpp av växthusgaser.
frs · H81297 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:97 av (SD) Generella dispenser för mobilkranar och fråga 2020/21:98 av (SD) Generella dispenser knutna till fordonstyp har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra att har huvudansvaret för dispensansökan även för kommunala vägar. har även frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att införa generella dispenser till fordonstyp i stället för registreringsnummer för mobilkranar. Jag väljer att besvara de två frågorna i ett sammanhang. finns ett samarbete mellan kommuner och . Kommunerna kan till exempel teckna avtal med om ”förenklat samråd” vilket i praktiken gör att får ett samordnande ansvar för även den kommunala delen av processen. och Kommuner och Regioner har även en pågående dialog angående undantagstransporter. I syfte att hitta sätt att effektivisera undantagsprocessen driver ett projekt om en digital undantagsprocess. Projektet bygger vidare på samarbeten som redan finns och kommer bland annat att innehålla en bred probleminventering, en omvärldsanalys och involvera myndigheter, kommuner och branschorganisationer. Jag följer den fortsatta utvecklingen noga.
frs · H81298 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:97 av (SD) Generella dispenser för mobilkranar och fråga 2020/21:98 av (SD) Generella dispenser knutna till fordonstyp har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra att har huvudansvaret för dispensansökan även för kommunala vägar. har även frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att införa generella dispenser till fordonstyp i stället för registreringsnummer för mobilkranar. Jag väljer att besvara de två frågorna i ett sammanhang. finns ett samarbete mellan kommuner och . Kommunerna kan till exempel teckna avtal med om ”förenklat samråd” vilket i praktiken gör att får ett samordnande ansvar för även den kommunala delen av processen. och Kommuner och Regioner har även en pågående dialog angående undantagstransporter. I syfte att hitta sätt att effektivisera undantagsprocessen driver ett projekt om en digital undantagsprocess. Projektet bygger vidare på samarbeten som redan finns och kommer bland annat att innehålla en bred probleminventering, en omvärldsanalys och involvera myndigheter, kommuner och branschorganisationer. Jag följer den fortsatta utvecklingen noga.
frs · H81299 · 2020-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:99 av (SD) Missbruksvården har frågat mig hur jag tänker se till att personer med missbruk och beroende får det stöd de behöver och att hjälpen inte åsidosätts på grund av bristande tillgänglighet och dålig samverkan mellan beroendevård, socialtjänst, psykiatri och primärvård. Det är som frågeställaren konstaterar stor press på välfärdssystemet till följd av covid-19 och redan utsatta grupper riskerar därmed att fara särskilt illa. Det gäller inte minst personer med missbruk- och beroendeproblematik. Det är viktigt att deras behov av behandling och stöd fortsätter att uppmärksammas även under den rådande pandemin. Så snart som situationen har normaliserats bör de förbättringsarbeten som redan påbörjats fullföljas. Fungerande samverkan och vårdkedjor har visat sig ha stor betydelse för att insatserna till personer med missbruk, beroende och annan samsjuklighet ska ha effekt. För att stärka samordningen mellan beroendevård, socialtjänst, psykiatri och primärvård fördelar regeringen ca till regioner och kommuner inom överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) inom området psykisk hälsa. I överenskommelsen finns särskilt avsatta medel för att stärka samverkan mellan regioner och kommuner samt verksamheter inom samma huvudman för personer med stora och komplexa behov. Satsningen är särskilt viktig mot bakgrund av pandemin. Regeringen har även tillsatt en utredning för att se över den nuvarande ansvarsfördelningen mellan huvudmännen och lämna förslag på hur samordnade insatser när det gäller vård, behandling och stöd kan säkerställas för barn, unga och vuxna personer med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd. Regeringen har också påbörjat arbetet med att ta fram en ny strategi för alkohol, narkotika, doping, tobak och spel (ANDTS) som kommer att presenteras . Dessa insatser blir viktiga för regeringens fortsatta arbete med att förbättra situationen för personer med missbruk och beroende.
fr · H811143 · 2020-10-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:143 Säkerställd tillgång till jodtabletter av (SD) till Socialminister (S) I finns det tre kärnkraftverk utspridda på väst- och ostkusten: i halländska , i län och Forsmarks kärnkraftverk i uppländska . I med direkt omnejd fanns det 2013 ungefär 180 kärnkraftsreaktorer i drift. har en positiv inställning till kärnkraft som energikälla, men anser också att det är av allra största betydelse att säkerheten och tryggheten tas på största allvar. En bra samhällsberedskap är central för oss, och vi måste ha en god beredskap för alla tänkbara situationer. Det visar inte minst erfarenheterna av den pandemi som har satt sina klor i stora delar av världen. har tre allvarliga kärnkraftsolyckor skett (1979, Tjernobyl 1986, 2011). Framför allt den sovjetiska olyckan fick stora konsekvenser för inte bara det ukrainska närområdet utan även för stora delar av i och med de föroreningar som spreds med vinden. I våra grannländer och finns en god beredskap för eventuella radioaktiva utsläpp i närområdet. 2018 uppmanade norska myndigheter samtliga hushåll i landet att införskaffa och inneha jodtabletter hemmavid. Detta trots att saknar egen kärnkraft. I , som har kärnkraft i sin energimix, finns jodtabletter att tillgå fritt på apoteken. har en mycket mer restriktiv hållning vad gäller jodtabletter. Här finns ett uppdrag till och till länsstyrelserna i de tre kärnkraftslänen , och att förse hushåll inom en radie av från landets tre kärnkraftverk med jodtabletter. Väder och vind kan dock medföra att utsläppen förs vida omkring och att det då inte går att förutsäga det radioaktiva nedslaget. Radioaktiva utsläpp kan även komma från transporter, terrorattacker med mera. Allmänheten kan inte själv införskaffa adekvata jodtabletter i . På nätapotek kan jodtillskott köpas men med en betydligt lägre halt än vad som är erforderligt i händelse av radioaktiva utsläpp från kärnkraft, transportolyckor eller smutsiga terrorbomber. Därför bör de inrättningar som tillhandahåller och lagerför läkemedel, exempelvis sjukhus, vårdcentraler och apotek, förses med lager av jodtabletter och med en handlingsplan på hur man fortast och effektivast får ut jodtabletter och information om intag till befolkningen i den region som drabbats. Det bör även finnas möjlighet för allmänheten att själv införskaffa jodtabletter på landets apotek. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att möjliggöra för landets invånare att själva kunna införskaffa adekvata jodtabletter på apotek?
fr · H811144 · 2020-10-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:144 Politiska fångar av (S) till Utrikesminister (S) är ledaren för det etiopiska partiet Balderas, Eskinder Nega, häktad. Han är en politiker som främst har sin bas i . Utöver honom är flera andra i hans parti och andra partier häktade och väntar åtal. Enligt de senaste uppgifterna är såväl och hans politiske ansvarige som partiets kvinnoordförande och den organisationsansvarige för städerna Askale Demissie förda till fängelset . Det är extra viktigt att de som är i fängsligt förvar får tillgång till sjukvård i enlighet med internationella överenskommelser. Eskinder Nega är åtalad i enlighet med de gamla terrorlagarna (som enligt tidigare löften ska förändras, men så har ännu inte skett). Åtalspunkterna mot honom är terrorism och mordkomplott mot den tidigare borgmästaren i , Takele . Trots att det har gått månader sedan Nega åtalades har åtalet fortfarande inte styrkts med några bevis. Enligt MR-observatörer skulle åtalet mot honom förkastas och Nega försättas på fri fot. Rättegången betecknas av flera MR-försvarare som en rent politisk rättegång. Den typen av rättegång som Eskinder Nega och flera andra politiker från olika partier just nu utsätts för är mycket oroväckande. Det finns många Etiopienvänner i och världen som är engagerade i att landet ska få en demokratisk utveckling och respektera mänskliga rättigheter. stöd till för att gå i den riktningen är stort, och vi har långa band till varandra. Som vänner till blir vi därför också bekymrade när den politiska processen i landet går bakåt. har en historia av politiska rättegångar. Under föregående regimer har oppositionsledare, prominenta författare och journalister (inklusive Eskinder Nega) blivit fängslade. Det har skett med hjälp av i princip samma terrorlagar som används. Därför vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta angående de politiska fångarna i ?
fr · H811145 · 2020-10-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:145 Sanningen om av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I samband med den släppta dokumentärserien, Estonia – Fyndet som ändrar, har det på allvar blossat upp en debatt om vad som egentligen skedde när Estonia förliste . Detta eftersom att man i dokumentären visar videomaterial på ett, okänt, stort hål som tycks ha orsakats av en kraftig yttre krock. Som svar på detta svarade en pressad i TV4 att ”ljuger inte om förlisning”. Det får vi naturligtvis verkligen hoppas att inte gör, varken , vid förlisningen eller i samband med att denna utretts. Vidare i intervjun lastade Löfven över ansvaret på expertmyndigheterna – ett tillvägagångssätt som blivit alltför välkänt under pandemin. I intervjun gav Löfven inga tydliga svar förutom ett klart nej på frågan om han kan tänka sig att ändra gravfridslagen för att möjliggöra nya dykningar. Detta nej riskerar naturligtvis att generera vind i seglen för alla dem som alltid misstänkt att hela sanningen aldrig avslöjades om hur och varför Estonia sjönk som hon gjorde. Den skaran består av allt från inbitna konspirationsteoretiker till överlevare och experter. före detta statsåklagare och tidigare ordförande i den estniska regeringens utredning av Estoniakatastrofen har till estniska medier kommunicerat att han finner det sannolikt att Estonia kolliderade med en svensk ubåt. Precis som statsministern anser jag att de nya uppgifterna måste granskas och att en fördjupad diskussion måste ske med övriga berörda stater – av vilka redan uttryckt stöd för en ny utredning. Till skillnad från statsministern säger jag dock inte blankt nej till att ändra gravfridslagen och därigenom kraftigt begränsa möjligheterna för en ny utredning. Tvärtom finner jag det märkligt att under inga omständigheter vara öppen för att omvärdera gravfridslagen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Ämnar ministern verka för att ändra, alternativt ge ett undantag från, gravfridslagen med anledning av de nya uppgifterna, och vilka åtgärder ämnar ministern och regeringen vidta för att undersöka de nya uppgifterna vidare?
fr · H811146 · 2020-10-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:146 Stöd till idrottsrörelsen av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) var det 14 SHL-lag och 10 SDHL-lag som fick se ett snöpligt avslut på den ishockeysäsong alla kämpat sig igenom. En stor del av alla lag har på grund av covid-19 tvingats till permitteringar och neddragningar av sin verksamhet. Idrott är en folkrörelse som engagerar och intresserar en stor del av vår befolkning, och har vi sett alla svenska fotbollsmatcher spelas inför tomma läktare. Detta är bara två av alla idrotter som är stora i vårt land, och det som alla har gemensamt är att de publikintäkter de tidigare budgeterat med och övriga intäkter i samband med matcher helt har uteblivit. Vi har en idrottsrörelse i fritt fall, och frågan är hur många klubbar som har ekonomi att fortsätta driva verksamhet och spela matcher utan publikintäkter. Jag har stor förståelse att vi alla måste hjälpas åt att minska smittspridningen av covid-19, men det finns åtgärder som kan göras trots den snäva 50-personersbegränsningen. Det råder en stor inkonsekvens i de restriktioner som finns för att minska smittspridningen av covid-19, och därför ser jag att en översyn måste till för att se över denna inkonsekvens. Det finns ingen begränsning av hur många människor vi får vara på ett stort köpcentrum, och det finns inga begräsningar inom kollektivtrafiken. På flygplatserna måste alla ta på sig ett munskydd och använda munskydd under hela flygresan. Vad är det som hindrar att idrottsklubbar med stora arenor får ta in publik som sitter med två meters mellanrum och man har en logistik när man tar in och ut publik från arenan? Regeringen har avsatt till de stora SHL-klubbarna, men det är pengar som långt ifrån kommer att täcka klubbarnas stora intäktsförluster som följer av att de måste spela för tomma läktare. Min fråga till kultur- och demokratiminister är: När avser ministern att vidta ytterligare åtgärder för att stötta upp landets stora folkrörelse, och vad kommer i så fall detta stöd att innehålla?
fr · H811147 · 2020-10-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:147 Fördröjd utbetalning av stödpengar till företag av (M) till Finansminister (S) Fler och fler företagare hör nu av sig angående de långa handläggningstiderna och de sena utbetalningarna av permitteringspengar från . Pandemin har slagit hårt mot många företag, och den ekonomiska påfrestningen är stor. De stöd- och hjälppaket som är framtagna måste nu också snabbt och smidigt nå ut till företagen för att lindra problemen. Det är inte svårt att förstå att belastningen på är stor, men detta borde man självklart ha kunnat förutse tidigt och vidtagit åtgärder mot. Det kan knappast vara rimligt att det ska ta att få ut pengarna från . Krisen för många företag är redan stor, men den får inte bli större på grund av långa handläggningstider och sena utbetalningar. Så min fråga till finansminister är: Vilka åtgärder har ministern vidtagit eller ämnar ministern vidta för att snabba på handläggningen och utbetalningarna av permitteringspengarna till företagen?
fr · H811148 · 2020-10-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:148 Skogsreservat som gynnar granbarkborren av (M) till Statsrådet (S) skogsägare har jobbat hårt nu för att minska skadorna av granbarkborrens härjningar. är tydlig med att skogsägaren måste ta ansvar för att ta ned och forsla bort angripen skog för att bekämpa granbarkborren. Många skogsägare är mycket irriterade över hur länsstyrelser och staten sköter sina skogsreservat, då reservaten har helt andra skötselkrav än skogsägaren vars mark gränsar till eller ligger i närheten av reservatet har. Reservaten bidrar till en ökning av mängden granbarkborrar, och dessa sprider sig sedan till kringliggande skogsfastigheter och orsakar stora skador och ekonomiska förluster för skogsägarna. Den här situationen är i inte acceptabel, och mer måste göras för att minska skadorna och de ekonomiska förlusterna för landets skogsägare på grund av granbarkborren. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att se över och skärpa upp kraven och reglerna för en bättre bekämpning av granbarkborren i skogsreservaten?
fr · H811149 · 2020-10-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:149 Mål för konsumtionsbaserade utsläpp av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) Beräkningar från och () visar att utsläppen som uppstod till följd av svensk konsumtion av varor och tjänster uppgick till koldioxidekvivalenter 2016, motsvarande ca koldioxidekvivalenter per capita och år. Det innebär att de konsumtionsbaserade utsläppen per person är ungefär dubbelt så stora som de territoriella utsläppen. saknas mål och medel för att komma till rätta med de konsumtionsbaserade utsläppen. Det är inte hållbart. Därför välkomnade att regeringen i den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) tog initiativ för att Miljömålsberedningen skulle få ta fram mål för de konsumtionsbaserade utsläppen. har det gått regeringen presenterade den klimatpolitiska handlingsplanen, men inget uppdrag har, såvitt undertecknad är medveten om, getts till Miljömålsberedningen. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : När kommer Miljömålsberedningen att få i uppdrag att ta fram mål för de konsumtionsbaserade utsläppen?
fr · H811150 · 2020-10-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:150 Säkrad kontanthantering av (M) till Statsrådet (MP) Runt om i landet får vi vittnesuppgifter om kommuner som inte längre tar emot kontanter i sina verksamheter. Det kan röra sig om simhallar, badplatser, kiosker/restauranger på äldreboenden eller bibliotek. Detta trots att kontanter är ett legalt betalningsmedel i vårt rike. Kommunerna ursäktar sig med allt från att vilja minska risken för rån mot anställda som ska hantera kontanterna till att kontanterna i sig har en dyr hanteringskostnad. Detta sätt att hantera bland annat äldre och barn som antingen kan ha svårt att hantera it-lösningar eller rent av är för unga för att få hantera kort är inget annat än diskriminering och något vi bör ta krafttag mot för att förhindra. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra möjligheten att använda kontanter som betalmedel i kommuner och regioner?
fr · H811151 · 2020-10-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:151 Antal platser på Sis ungdomshem av (M) till Socialminister (S) Ungdomar som hamnar på glid, i fel umgänge, i drogberoende eller på annat sätt lever ett destruktivt leverne tas i första hand om hand av kommunernas frivilliga insatser. Men när det inte längre räcker till och man inte kommer till bukt med problematiken är kommunernas nästa steg ansökan om Sis-placering. Runt om i landet kommer signaler om att dessa Statens institutionsstyrelses ungdomshem inte räcker till. Med ett ökat antal ansökningar som platserna är begränsade upplever sig kommunerna stå i kö, och riskerar ungdomen att fara ännu mer illa som omgivningen utsätts för onödig känsla av otrygghet. En ohållbar situation såväl för den unge som för samhället i stort. Min fråga till socialminister med anledning av detta är: Kommer ministern att vidta åtgärder för att utöka antalet platser vid Sis ungdomshem för att snabba på möjligheten för kommunerna att få ungdomar placerade på Sis när alla andra försök att hindra ett destruktivt leverne är uttömda?
fr · H811152 · 2020-10-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:152 Familjedaghem av (M) till Utbildningsminister (S) I kommunerna runt om i finns förskolor i regi eller i fristående regi. Det finns även pedagogisk omsorg som kan vara familjedaghem eller olika flerfamiljslösningar i eller fristående regi. En familj är unik, och varje familj bör själv få bestämma vilken barnomsorgsform som passar just deras familj bäst. Kommuner diskuterar nu familjedaghemmens existens och inväntar nu den utredning som regeringen gör. I en del kommuner finns det kvar, och i andra kommuner har familjedaghem tagits bort för familjer. För mig är det självklart att familjen vet bäst vilken barnomsorgsform som passar just deras familj. Barn och deras föräldrar har olika behov och önskemål. Min fråga till utbildningsminister är: Hur kommer ministern och regeringen att arbeta för att familjer ska kunna välja vilken form av barnomsorg som passar dem bäst, och hur tänker ministern och regeringen uppmuntra kommunerna att erbjuda olika valmöjligheter i barnomsorgen?
fr · H811153 · 2020-10-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:153 Kriminalitet och droger bland unga av (M) till Statsrådet (S) Det är oroväckande att höra att barn fångas upp av kriminella gäng i . Problemet har spridits över hela landet, och de orter som varit förskonade från gängkriminalitet är inte längre det. I en artikel i kan man läsa att TT har skickat ut en enkät till landets socialchefer. Av 290 kommuner svarade på enkäten, och de känner stor oro. Det är inte bara i storstäder som det har blivit ett ökat antal orosanmälningar om yngre i gängkriminalitet. Även kommuner som nämns av TT. På flertalet orter ser även en ökad problematik kring droghandel. Även här har orosanmälningar inkommit till kommunerna. Äldre ungdomar utnyttjar yngre för att langa, och fler hamnar i missbruk och utanförskap. En gemensam faktor är en misslyckad skolgång eller brister i föräldrars förmåga i att sätta gränser som gör att barn dras in i kriminalitet eller drogmissbruk. Det är lätt för kriminella gäng att rekrytera från denna grupp av barn och ungdomar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur kommer ministern attarbeta för att ge polisen verktyg att stävja rekryteringen till kriminella gängoch långsiktigt hjälpa kommunerna i det förebyggande arbetet?
fr · H811154 · 2020-10-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:154 Konflikten i av (L) till Utrikesminister (S) Enligt har varit ett armeniskt bosättningsområde . Motsättningar mellan och har funnits länge, och 1920 massakrerades armenier av azerbajdzjanska armén i Şuşamassakern. Efter tog över området från . har det rått vapenvila i konflikten, men den har aldrig blivit löst. Både och gör anspråk på området. Men det borde vara folket i som bestämmer sin egen framtid. drabbade ländernas militära styrkor samman. Sammandrabbningen beskrivs som den värsta . Både och har rustat upp militärt, och risken för ett blodigt krig är större . stormaktsambitioner har gjort att de mer och mer blandat sig i konflikten på sida. sa president att han står i solidaritet med sina bröder i och är beredd att stödja dem på alla möjliga sätt. har redan begått det armeniska folkmordet, seyfo, mot armenier, assyrier och andra kristna befolkningar i regionen. Det är totalt oacceptabelt att hotar med våld – de har redan begått det värsta tänkbara brottet som finns mot det armeniska folket. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad gör ministern för att säkerställa att befolkningen i själva får avgöra sin framtid, och vad gör ministern för att inte ska blanda sig i konflikten?