ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811613 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:613 Ökad belastning på nationella informationsnummer av (M) till Statsrådet (S) 113 13 är nationella informationsnummer. Hit kan du vända dig för att ge och få information om större olyckor och kriser eller om du har generella frågor kring coronaviruset som inte handlar om sjukdomssymtom. Medier rapporterar att antalet samtal till informationsnumret 113 13 har ökat och att de flesta samtalen rör information om covid-19. Före pandemin fick numret runt 35 samtal . är det runt 3 500 samtal . Detta innebär långa väntetider på i snitt , och SOS Alarm begär nu för att även klara uppdraget . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen för avsikt att fatta några beslut för att förbättra SOS Alarms möjligheter att hantera arbetsbelastningen?
fr · H811614 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:614 Planeringsförutsättningarna för det civila försvaret av (M) till Statsrådet (S) Försvarspropositionens förslag angående det civila försvaret ansluter i många stycken till Försvarsberedningens rapport och landar på samma föreslagna finansieringsnivå med en successiv förstärkning som resulterar i 4,2 miljarder . Propositionens satsning på att utveckla det civila försvarets organisation och ledning genom att bland annat utifrån fatta beslut i frågan och anslå ytterligare medel är lovvärd. Det övergripande problemet är dock att det fortfarande saknas uttalade mål för hur planeringsförutsättningar ska tas fram. Det är viktigt att planera för händelser, hot och konsekvenser av ett väpnat angrepp mot och att ge den aktuella myndigheten, kommunen eller regionen ett antal förutsättningar att förhålla sig till så att planläggningen utgår från vissa gemensamma grundantaganden. Arbetet med att fastställa planeringsförutsättningar för det civila försvaret måste prioriteras. framförs det som ett av de stora hindren för att bedriva ett effektivt planeringsarbete hos myndigheter, kommuner och regioner. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När och hur avser statsrådet att arbeta vidare med planeringsförutsättningar för det civila försvaret?
fr · H811615 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:615 Skenskrivningar av (SD) till Finansminister (S) Skenskrivningar är vanligt förekommande och används i stor utsträckning, inte minst av nyanlända personer i syfte att erhålla etableringsersättning. Hem & Hyra har kartlagt skenskrivningar och funnit ett fall i där ett hundratal personer var skrivna på samma adress och där det fanns misstankar om koppling till organiserad brottslighet. I en annons på Facebooks försäljningsplattform Marketplace säljer en man i sin adress och begär per vuxen, uppger att upp till tre personer kan registreras på sin adress utan krav på bosättning där. Fallet är inte unikt. Att vara folkbokförd på en adress där man inte bor är olagligt, men inte straffbart. Enligt polisen är det varken straffbart eller olagligt att sälja sin adress. Mannen med annonsen på Facebook kan alltså fortsätta att annonsera efter falska hyresgäster utan att riskera att ställas till svars för det. I annan typ av lagstiftning där enbart den ena parten utför en olaglig handling är syftet att skydda den utsatta personen. Här är det tvärtom den utsatta personen som ensam begår en olaglig handling. uppskattar att ungefär 200 000 personer är skrivna på felaktiga adresser, och 2019 inkom cirka 35 000 anmälningar till om felaktigt folkbokförda privatpersoner och företag. Inkorrekt folkbokföring skapar problem. Bidrag betalas ut felaktigt, och skenskrivningar bidrar till fel i boendestatistiken och kan i vissa fall underlätta för de personer som av olika skäl lever i skuggsamhället och i parallella samhällsstrukturer. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska föreslå åtgärder som förbättrar förutsättningarna för att fastställandet av en persons bosättning är korrekt och att rätt personuppgifter registreras i folkbokföringsdatabasen om dem som är folkbokförda. Uppdraget ska redovisas . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Utöver de förslag som utredningen kommer att föreslå, har ministern för avsikt att verka för att kriminalisera försäljning av falska adresser och införa ett straffansvar för den som använder sig av skenskrivning?
fr · H811616 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:616 Personuppgiftsskydd i familjerättsliga processer av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I processer där frågor om vårdnad, boende och umgänge pågår inom myndigheterna är det centralt viktigt att ta hänsyn till barnet. Detta är inte minst viktigt i fall där det finns ett särskilt behov av skydd och personuppgiftsskydd. Det finns uppgift om att noggrannheten brustit inom tingsrätten där en rådman fått kritik av JO bland annat för att en kvinnas skyddade uppgifter om boendeort för henne och barnet offentliggjordes i ett tidigt skede. Detta på grund av att det saknades ett sekretessförordnande. I fallet fanns hedersproblematik med utdömt straff för våldsbrott i bakgrunden i familjen, med risk för att kvinnan och barnet skulle uppsökas, med fara för dem. I fallet framgår även att tingsrätten under målets handläggning övervägde hur olika åtgärder skulle kunna genomföras utan att riskera att röja uppgifterna om var och i vilken kommun de båda föräldrarna bodde. Flera fall med liknande ärendehantering kan förekomma. Det indikerar också att det finns en problematik i fall där en förälder och/eller ett barn behöver skyddas i den utsträckningen att personuppgifter inte ska röjas. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att personuppgiftsskyddet fungerar väl i de familjerättsliga processerna, sett till de fall där särskilt skydd av barn behövs, eller finns det behov av förbättringar kring detta?
fr · H811617 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:617 Familjerätt för barnets bästa av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Barns utsatthet försämras på många sätt, och det gäller inte minst de redan utsatta barnen. Enligt en relativt ny studie har nära hälften av alla barn i upplevt ekonomisk utsatthet och nära vart åttonde barn har upplevt ekonomisk fattigdom en stor del av sin barndom. Det i sig innebär stor utsatthet för barn. Läget förvärras i många fall ännu mer i vårdnads- och umgängesfrågor där en av föräldrarna lever i ekonomisk utsatthet, vilket ofta förvärras då familjen splittras. Barn till ensamlevande föräldrar hör till den grupp som är mest utsatt. I familjerättsliga processer där vårdnads- och umgängesfrågor hanteras i kommunerna är det av vikt att sådana aspekter tas hänsyn till och att barn ses, lyssnas på och ges stöd i sin utsatta situation. Detta så att barn inte kommer i kläm, varken mellan föräldrar, mellan regler och rättsprocesser eller i försämrade praktiska eller ekonomiska hänseenden. Eftersom barns utsatthet ökar behöver även processerna innebära att barns situation tas på allvar. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : På vilka sätt anser regeringen att de familjerättsliga processerna bör förbättras för att barn inte ska komma i kläm?
fr · H811618 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:618 Undersökningar av Estonia av (SD) till Statsrådet (S) Den estländske statssekreteraren vill att dykare ska undersöka Estonias vrak , säger han till dagstidningen . Men innan det sker vill ha grönt ljus från och regeringar. Statssekreteraren säger att målet för utredningen är att undersöka det upptäckta hålet på skrovets sida, att filma det, att dokumentera skadorna på skrovet och att ta reda på hur de kan ha uppkommit. Den nytillträdde inrikesministern säger i en intervju med estniska TV2 att han är öppen för en större utredning och att han är för ett försök att lyfta vraket för att få en fullständig bild. Men vill fortfarande ha svar från svenska och finska myndigheter innan en undersökning av vraket kan inledas. Företrädare för säger att ett besked om huruvida en ny utredning ska öppnas kommer att dröja till åtminstone . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad är den inställning till önskemål om att påbörja dykningar vid Estonia och då inleda en större utredning?
fr · H811619 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:619 Barnfattigdom bland ensamstående föräldrar av (SD) till Statsrådet (S) Studien är en studie om ekonomisk utsatthet bland barn födda . I studien har man genom att under följa barnfamiljer fångat den dynamik som behövs för att teckna en komplex bild av ekonomisk utsatthet. Den valda årskullen är millenniebarnen, totalt 113 432 barn, som följts . I studien går det att läsa att barn till ensamstående föräldrar har en avsevärt högre fattigdomsrisk jämfört med barn som levt med båda sina föräldrar under barndomen. Ett barn som bott med sammanboende föräldrar under hela sin uppväxt har en fattigdomsrisk på , jämfört för barn som levt med en ensamstående förälder. I om flerbarnstillägget konstaterar man också att barnfamiljer i har i genomsnitt fått en allt starkare ekonomisk situation . har inkomstskillnaderna mellan barnfamiljer ökat. Andelen barnhushåll som lever i ekonomisk utsatthet är genomgående högre för ensamstående föräldrar, både i absoluta och relativa termer. har andelen med låg relativ ekonomisk standard ökat för både sammanboende och ensamstående, men ökningen har varit betydligt större för ensamstående barnhushåll. var andelen ensamstående kvinnor och män med låg inkomststandard , vilket kan jämföras för sammanboende barnhushåll. Det är viktigt att den ekonomiska familjepolitiken möter upp de olika familjekonstellationer som finns och att träffsäkerheten ökar. Vi har föreslagit ett tillägg som riktar sig till ensamstående föräldrar med svag ekonomi i syfte att stärka dem och i förlängningen minska barnfattigdomen. Flera rapporter visar nu på ett starkt behov av riktade tillägg för ensamstående barnhushåll. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att återkomma till med ett lagförslag om bidrag till ensamstående föräldrar med låg ekonomisk standard?
fr · H811620 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:620 Bristen på radiologer inom mammografin av (SD) till Socialminister (S) Den vanligaste cancerformen hos kvinnor i är bröstcancer. drabbas omkring 8 000 kvinnor av bröstcancer, och denna cancerform orsakar näst flest antal dödsfall bland kvinnor nationellt. Det finns en påtalad brist på radiologer och röntgensjuksköterskor inom mammografin. Landets mammografienheter kunde i en undersökning som gjordes 2016 också påvisa att av samtliga mammografienheter hade personalbrist. Enligt har ingen förändring skett . Enligt Bröstcancerförbundets senaste rapport måste av regionerna använda sig av hyrläkare, och av personalen har varit tvungna att jobba övertid . Personalbristen inom mammografin kan således innebära en betydligt längre svarstid än riktlinjen . Det kan också resultera i att screeningintervallet på vissa håll blir längre. Enligt av regionerna påverkar personalbristen hur ofta mammografi kan erbjudas. Det nationella mammografiprogrammet infördes och var då banbrytande. Med hjälp av mammografi kan två av tre bröstcancrar upptäckas. För att kunna upptäcka cancrar tidigt och för att utveckla dagens screeningprogram är kompetensförsörjning och vidareutbildning inom professionen helt avgörande. Bristsituationen förhindrar inte bara en uppgradering av mammografiprogrammet – utan radiologer kan inte screeningprogrammet fungera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att agera för att hantera bristen på radiologer inom mammografin?
fr · H811621 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:621 Demokrati och digitala plattformar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) De större digitala medietjänsterna, såsom Facebook, Google, Twitter, Instagram, Youtube och Tiktok, är självklara som infrastruktur till kommunikation. Då flera av dessa har en monopolliknande ställning menar jag att det är fullt rimligt att samhället och politiken ställer krav på hur dessa verkar. I samband med det amerikanska presidentvalet blev det uppenbart hur dessa privata företag har fått en enorm maktposition där man genom såväl öppna som dolda metoder gynnade den ena presidentkandidaten framför den andra. Detta bland annat genom att låsa spridning av nyheter som missgynnade den föredragna presidentkandidaten eller neka aktörer på den andra sidan att köpa annonsplatser. Vidare tar sig Facebook och Twitter friheten att sätta gränser för vilken politik man får diskutera och hur man får diskutera den på deras plattformar, vilket i många fall renderat i avstängningar och så kallad deplattformering. Vad som händer i det fördolda med finjustering av algoritmerna kan vi på det stora hela bara spekulera om, men det är verkligen inte långsökt att tro att sökresultat och spridning av vissa nyheter manipulerats med deras högst genomskinliga agenda. Indicierna är alltför många. Jag vill understryka att jag inte tar lätt på att reglera privata nätföretags verksamhet och menar att detta verktyg ska användas med stor varsamhet. Det är dock centralt att inte överlåta till privata företag att hantera yttrandefrihetens gränser vad gäller opinionsbildning utifrån deras egna kommersiella intressen eller åsikter, eller för den delen påtryckningar från särintressen. Att globala mediejättar tar ställning för eller emot politiker, partier eller specifika åsikter och öppet eller i det dolda gynnar eller missgynnar dessa med algoritmer och godtyckliga regeltillämpning är ett i mitt tycke ett stort och växande demokratiproblem. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad är regeringens syn på nätjättarnas växande makt och hur dessa tar sig friheter att ta ställning för personer och åsikter och agera för dessa, och avser regeringen att ta initiativ för att stävja denna utveckling?
fr · H811622 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:622 En regelförenkling för yrkesfisket av (M) till Statsrådet (S) Fisket är internationellt, och fisk är en gemensam resurs som inte följer nationsgränserna. Det är därför rimligt att beslut om fisket tas gemensamt inom EU och internationellt. Det är också viktigt att gemensamt fattade beslut efterföljs och respekteras. Regler för fisket som beslutas ska efterlevas. De beslut som fattas gemensamt inom EU tillämpas sedan av myndigheter i . Det är angeläget att reglerna, utifrån EU-beslut, utformas på ett så enkelt sätt som möjligt och att de stöder ett långsiktigt miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart småskaligt kustnära yrkesfiske. En väg är att ge den ansvariga myndigheten, Havs- och vattenmyndigheten, ett särskilt uppdrag att arbeta med regelförenkling. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge Havs- och vattenmyndigheten ett särskilt uppdrag att arbeta med regelförenkling för yrkesfisket i ?
fr · H811623 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:623 Pilotområden för moderna transportlösningar av (M) till Infrastrukturminister (S) Infrastruktur är som ett blodomlopp i vår ekonomi. Transporter är en naturlig del av våra liv. Det handlar om att kunna åka till och från arbete och studier och om att kunna resa på semester eller hälsa på släkt och vänner. sker resan med cykel eller buss, med flyg och en tredje gång med bil. Alla transportslag behövs och kompletterar varandra. På samma sätt är det med de transporter som behövs för näringslivet och den offentliga sektorn. Viktiga transporter sker också av livsnödvändiga saker som mat och avfall. Utvecklingen inom fordonsindustrin går jättefort. En stor del av arbetet handlar om att minska bränsleförbrukningen och utsläppen för att bidra till hållbara transporter, men även om att utveckla säkerhetssystem och förarstödd eller helt autonom körning. ligger i framkant när det gäller fordonsutvecklingen, med som det tydligaste exemplet. Bland många satsningar finns de som rör spännande områden som utvecklingen av autonoma eller självstyrande fordon. har dessutom utvecklats till en nod för användningen av AI inom transportområdet. I har vi verksamheter inom moderna och nydanade lösningar för transporter som ligger i absolut framkant. Vi ska dock vara medvetna om att det händer saker i andra länder också. Tar vi vara på möjligheter i betyder det mycket för företag och jobb här hemma. Försitter vi chansen är risken att tekniken och lösningarna utvecklas någon annanstans. En klok väg är att genomföra ett fullskaletest med moderna transportlösningar i någon eller några av landets större städer. Med anledning av detta vill jag fråga Infrastrukturminister : Avser ministern att ta initiativ till fullskaleförsök med moderna transportlösningar i några av större städer?
fr · H811624 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:624 Åtgärder för havsföretagande av (M) till Statsrådet (S) nyttjar inte den fulla potentialen med vattenbruk. Exempelvis kan musselodling inte bara ge arbetstillfällen utan även bidra till rena hav då vattnet renas från näringsämnen. Om förutsättningarna i havet med temperatur, salthalt, strömmar och tillgång till näringsämnen är rätt finns goda förutsättningar att odla musslor. Den som vill anlägga en musselodling behöver tillstånd. De regler för strandskydd som vi har kan innebära en begränsning och till och med ett hinder för att anlägga eller utveckla en odling. Det är inte rimligt. Tvärtom bör strandskyddet ses över med målet att skapa förutsättningar för ökad musselodling. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att underlätta för musselodlingar och annat havsföretagande?
fr · H811625 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:625 Likvärdig cancervård i hela landet av Kopparklint (M) till Socialminister (S) har en nationell cancerstrategi som ska utgöra grunden för arbetet med att utveckla cancervården. Strategin ska inte bara bidra till en sammanhållen kedja av vårdinsatser utan också bidra till kunskapshöjning inom svensk cancervård. Den goda palliativa vården som bygger på fyra hörnstenar är en viktig del i strategin. Tyvärr har det visat sig, genom , att tillgången på specialistvård inom området palliativ vård skiljer sig åt mellan de olika regionerna. Detta trots att regeringen satsat (har regeringen investerat ) på att förbättra de nationella kvalitetsregistren. Till detta förnyas överenskommelserna mellan staten och SKR, Kommuner och Regioner, gällande en jämlik och effektiv cancervård med kortare väntetider. Överenskommelsen omfattar , och där ingår palliativ vård. Med tanke på de fortsatta ojämlikheterna krävs åtgärder för att alla invånare i , men framför allt de svårast sjuka, ska ha tillgång till den bästa vården i rätt tid oavsett var de bor. Det behövs åtgärder för att motverka ojämlikheterna inom specialistsjukvården för cancerpatienter och stärka upp tillsynen av att cancervården är jämlik regionerna sinsemellan. Man måste ta reda på hur cancervården påverkas ekonomisk. Ur ett patient- och anhörigperspektiv borde regeringen även ta reda på vilka risker patienten utsätts för genom den ojämlika cancervården. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ämnar ministern verka så att det säkerställs att våra svårast sjuka har tillgång till den bästa specialistvården i rätt tid, oavsett vilken region man tillhör?
fr · H811626 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:626 Åtgärder för att undvika elkris av (M) till Statsrådet (S) Företag och hushåll ska kunna räkna med en trygg elförsörjning. har haft ett av de bästa elsystemen, med hög trygghet, låga priser och låga utsläpp. Det sista dryga året har drabbats av tre elkriser. kommer att stängas om åtgärder inte vidtas omgående. När förslag lagts om fortsatt drift har regeringspartierna valt att rösta för att avveckla reaktorn. Därmed minskar marginalerna i elsystemet. Regeringen har parallellt med sina stängningsbeslut valt att inte presentera några alternativ till för att bidra till elsystemets funktion och stabilitet. gick ut med en nyhet där de skrev: ”Minskade marginaler i kraftsystemen.” skriver vidare ”Med vintern kommer kallare dagar och elkonsumtionen ökar. Förändringarna i kraftsystemets produktionsmix innebär att prognosticerat underskott för timmen med högst förbrukning har ökat till 1 700 MW, enligt Svenska kraftnäts kraftbalansrapport för /21.” Med anledning ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa en trygg elförsörjning och för att undvika elproblem under den kommande vintern givet Svenska kraftnäts besked om kraftigt ökat underskott när elförbrukningen är som högst den kommande vintern?
fr · H811627 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:627 Tidsbegränsade licenser av (M) till Statsrådet (S) har via tillkännagivande tydligt utryckt att man vill ta bort de tidsbegränsade licenserna. Detta har regeringen fortfarande inte genomfört trots tillkännagivandet. Pandemin har inneburit att skytteträningar och skyttetävlingar inte har kunnat genomföras som planerat, vilket gör att många vapenägare hör av sig med stor oro då pandemin nu kan orsaka att man inte får förnyelse av sin vapenlicens på grund av att man inte har kunnat träna och tävla som planerat. Detta på grund av restriktionerna runt . Den här frågan växer nu ytterligare då sammankomster får vara högst åtta personer, vilket ännu mer försvårar läget för att kunna genomföra skytteträningar eller skyttetävlingar. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Vad har statsrådet gjort, eller avser att göra, för att inte landets lagliga vapenägare ska behöva vara oroliga för att deras tidsbegränsade licenser inte ska förnyas på grund av utebliven träning och tävling under coronapandemin?
fr · H811628 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:628 Konsekvensanalyserna av regeringens förslag gällande företagare av (M) till Näringsminister (S) Företagsamhet bygger välstånd. Det är när företagare och entreprenörer prövar sina vingar som nya idéer, produkter och tjänster växer fram. Detta skapar i sin tur jobb och genererar skatteintäkter. Ska vi ha höga ambitioner för viktiga samhällsfunktioner såsom utbildning, sjukvård och rättsväsen krävs en näringspolitik som uppskattar landets företagare. Att driva företag i ska vara enkelt. Villkor och skatter för landets företagare ska utformas för att inte lägga orimliga bördor på företagare. Lagar och regler ska utformas så att de är enkla att tillämpa. Regelkrångel, byråkrati och onödig administration ska undvikas i största möjligaste mån. Det är väl belagt att regeringen brister rejält i sina konsekvensanalyser av hur olika regeringsförslag påverkar företagare. Kostnaderna för regelkrångel har dessutom ökat med mints 1 miljard . Med anledning av ovan vill jag fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att bryta mönstret med undermåliga konsekvensanalyser av hur regeringens förslag påverkar landets företagare?
fr · H811629 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:629 Tjuvåkning i pandemin av (M) till Infrastrukturminister (S) I spåren av coronapandemin följer många oväntade effekter. En av dem är att tjuvåkningen i ökat markant och skapat ett ohållbart beteendemönster för den svenska kollektivtrafiken. Sedan pandemins start i har Hallandstrafiken utfärdat 674 böter för tjuvåkning. Det är en ökning på mot föregående år. Detta trots att det var färre som åkte kollektivt med Hallandstrafiken. Det säger något om andelen resenärer som väljer att inte betala för sig och siar om ett beteendemönster som växer fram ur pandemin. I har man valt att behålla alla turer för att minska trängseln i kollektivtrafiken, men fortsätter denna utveckling kommer det inte vara långsiktigt hållbart. Man kan även anta att detta problem inte enbart drabbar utan är mycket mer utbrett i landet. Får detta lov att fortgå kommer det att få långtgående konsekvenser som hindrar utvecklingen av kollektivtrafiken i . Det bör vara en självklarhet att man betalar för sig om man nyttjar en tjänst, men det verkar många ha glömt i spåren av pandemin. Med anledning av ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att minska tjuvåkningen i ?