ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712654 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:654 av (S) Rovdjurscentrum i Grönklitt har frågat mig om jag anser att de oberoende rovdjursstiftelserna har ett viktigt uppdrag och om jag avser att verka för att bidragen till t.ex. och Trä ska öka . Jag delar uppfattning att de oberoende rovdjursstiftelserna gör ett viktigt arbete för spridning av kunskap om de stora rovdjuren. Verksamheten fick minskade anslag efter att beslutat om en budget med kraftiga sänkningar på utgiftsområde 20. För har fått ökat anslag med ca för åtgärder för värdefull natur som bl.a. kan användas för att finansiera rovdjursinformation och bidrag till Rovdjurscentrum . Hur medlen används och storleken på bidraget avgör myndigheten.
frs · H712655 · 2020-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:655 av (L) Gåvoskatt vid svenska minoritetsbröllop har frågat mig om jag anser att penninggåvor vid bröllop ska beskattas, och om inte penninggåvor som ges vid till exempel studenter, jul och födelsedagar eller bidrag till bröllopsresor i så fall också bör beskattas på samma sätt. Frågan har ställts mot bakgrund av uppgifter i media om att polisen i har deltagit i en granskning av festvåningar, bland annat med avseende på alkoholtillstånd. Det förekommer att inom ramen för samverkan med andra myndigheter deltar vid gemensamma tillsynsbesök. Det kan från sida handla om att kontrollera bland annat redovisning. Gåvoskatten avskaffades och penninggåvor är oberoende av sammanhang skattefria för mottagaren.
frs · H712656 · 2020-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:656 av (KD) Forskningen hos Brå har frågat mig om har försökt påverka Brottsförebyggande rådets forskningsresultat. Frågan ställs mot bakgrund av rapporten det att lita på Brå? En studie om bias i myndighetsforskning som publicerades vid . Rapporten ledde till en diskussion om Brås verksamhet, men det framkom även kritik mot studien. I frågan refereras till en uppgift i rapporten om att en före detta anställd vid Brå tillsammans med generaldirektören ska ha blivit uppkallad till för ett samtal med krav om att en rapport skulle ”rättas”. Det framkommer i rapporten inte när eller under vilken regering detta ska ha skett. Brå är en viktig källa till kunskap om brottsutvecklingen, rättsväsendets verksamheter och det brottsförebyggande arbetet. För en forskningsmyndighet som Brå är kraven på legitimitet och saklighet grundläggande. Att myndigheten är självständig i sina bedömningar och slutsatser är därför avgörande. Regeringen styr delvis vilka frågor Brå ska belysa genom regeringsuppdrag, men lägger sig aldrig i resultaten. Det finns också utrymme för Brå att egeninitiera studier. som justitieminister har vare sig regeringen, jag eller försökt påverka Brås slutsatser och bedömningar. Jag har också förtroende för att Brå värnar sin självständighet och ständigt arbetar för att utveckla sin verksamhet.
frs · H712657 · 2020-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:657 av (M) Statliga bolags utlämnande av handlingar har frågat mig om vilka generella åtgärder jag vidtar för att och andra bolag med statligt ägande lämnar ut av svenska myndigheter efterfrågat material. I min roll som minister uttalar jag mig inte om enskilda tillsynsärenden. har enligt marknadsföringslagen (2008:486) olika verktyg, t.ex. förelägganden, som kan användas om myndigheten bedömer att de behövs för att utöva tillsyn. Jag förutsätter att alla bolag i den statliga bolagsportföljen följer lagar och regler och de beslut som fattas av myndigheterna samt att bolagen fattar välgrundade beslut. Jag utgår vidare från att fortsätter att ha en dialog med och andra myndigheter i enlighet med tillämplig lagstiftning.
frs · H712658 · 2020-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:658 av (KD) Hemliga tvångsmedel mot jägare har frågat justitie- och migrationsministern vad ministern och regeringen avser att göra för att tillse att gällande regler för hemliga tvångsmedel, liksom eventuellt kommande regler, efterlevs i praktiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För regeringen är effektiva utredningsverktyg för de brottsbekämpande myndigheterna en viktig och högt prioriterad fråga. Regeringen har därför lämnat en proposition till med förslag till regler om hemlig dataavläsning, som ger tillgång till bl.a. krypterade dataflöden. I bereds också ett förslag om att vissa beslut om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation ska kunna fattas enklare och effektivare. Även Riksåklagarens framställning om ändringar i lagstiftningen om hemliga tvångsmedel bereds i . Framställningen innehåller bl.a. förslag om att kunna använda hemliga tvångsmedel vid flerfaldig brottslighet när brottens samlade straffvärde överstiger samt för vissa särskilda brott, t.ex. grovt jaktbrott. som hemliga tvångsmedel är viktiga i kampen mot den grova brottsligheten är det lika viktigt att de omgärdas av starka rättssäkerhetsgarantier. Förutom obligatorisk domstolsprövning i varje enskilt fall då en brottsutredande myndighet ska använda hemliga tvångsmedel, är en annan viktig komponent den tillsyn som bedrivs av . Nämndens tillsynsuppdrag är så formulerat att det omfattar samtliga nuvarande och eventuella kommande hemliga tvångsmedel. Jag har stort förtroende för nämndens förmåga att utöva denna tillsyn.
frs · H712659 · 2020-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:659 av (M) Lärares arbetsbelastning har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtar för att lätta på lärares arbetsbelastning genom digitala nationella prov för enhetlig och smidig rättning. arbetar , på uppdrag av regeringen, med att digitalisera de nationella proven. beslutade regeringen att i arbetet med uppdraget ska sträva efter att en så stor andel av proven som möjligt ska rättas automatiskt. På så sätt minskar den tid som lärare måste lägga på att rätta och bedöma proven, vilket gör att de i högre utsträckning kan fokusera på att planera och följa upp undervisningen. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att utreda hur central rättning av nationella prov kan införas. I uppdraget ingår att kartlägga de åtgärder som krävs för att central rättning ska kunna införas och föreslå en organisation för en sådan funktion, inom en befintlig statlig myndighet eller som ett självständigt organ, samt en tidplan för ett införande. Uppdraget ska redovisas .
frs · H712660 · 2020-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:660 av (M) Resultaten av PISA-mätningarna har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att öka andelen elever som deltar i undersökningen framöver så att vi får tillförlitliga svar och därmed kan se resultatet som en temperaturmätare av svenska elevers kunskaper. (Programme for International Student ) är en internationell undersökning som organiseras och leds av . I ansvarar på uppdrag av regeringen för . arbete sker i tät samverkan med och . sätter upp tydliga regler för vilka elever som ska delta i studien och vilka som inte ska göra det. Samma regler gäller för alla deltagande länder och det är således inte som bestämmer dessa regler. Ungefär 5 500 elever från 223 skolor i deltog i 2018, det är lika många som i 2015. Urvalet är representativt för landets 15-åriga elever och på varje skola som ingår i urvalet väljs elever slumpmässigt ut för att genomföra provet. Enligt kan vissa elever exkluderas från urvalsramen. Det är framförallt elever som har en funktionsnedsättning, eller elever som anlänt till landet och inte hunnit lära sig språket. Att inkludera elever som kommit till landet, och som på grund av detta har mycket begränsade kunskaper i språket, skulle inte resultera i en rättvisande bild av hur väl skolsystemet lyckats med att rusta eleverna inför kommande yrkesliv eller fortsatta studier. Kriterierna för exkludering är, som jag nämnt tidigare, gemensamma för alla länder. Framtagandet av urvalsramen och fastställandet av exkluderingsgraden granskas och godkänns av . I beror den högre exkluderingsgraden i 2018 framförallt på den stora invandring som skett . Det är alltså som bestämmer regelverket för hur genomförs. Jag har förtroende för att gör en korrekt bedömning när de tar fram direktiv för studien. har följt och kommer också att följa dessa direktiv för att undersökningen ska vara statistiskt rättvisande och jämförbar mellan länder och .
frs · H712661 · 2020-01-02 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:661 av (M) Skarvar har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att minska skarvens förödande framfart utmed Sveriges kustband. Skarvpopulationen och hur den ska förvaltas är en viktig fråga. Jag är medveten om att fisket kan påverkas negativt eftersom skarv kan angripa fångst och skada redskap och att det finns undersökningar som indikerar att skarvens predation kan påverka fiskbestånd. Jag är även medveten om att naturen kring häckningsplatser för skarv förändras. Skarven skyddas enligt fågeldirektivet (och Rådets direktiv /147/EG av ). Endast har befogenhet att föreslå ändringar i fågeldirektivet eller dess bilagor, däribland skyddet för skarven. har det övergripande nationella ansvaret för genomförandet av viltförvaltningspolitiken, däribland frågor som berör förvaltningen av skarvpopulationen. Om det är motiverat kan i enlighet med gällande författningar besluta om skyddsjakt. Regeringen är angelägen om en fungerande viltförvaltning som tar hänsyn till de verksamheter och människor som berörs och följer frågan noga.
frs · H712662 · 2020-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:662 av (M) Åtgärder för att stärka hamn har frågat landsbygdsministern vilka åtgärder som statsrådet och regeringen kommer vidta för att stärka hamn. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Först vill jag betona att de principer som råder när det gäller ansvaret för farleder som nyttjas av den kommersiella handelssjöfarten är att hamnen ansvarar innanför ett hamnområde och staten genom utanför ett hamnområde. När det gäller hamn rör det inte den kommersiella sjöfarten och därmed är det en fråga för kommunen. Regeringen genomför nu en omfattande satsning på sjöfarten bland annat genom kraftigt ökade statliga investeringar i farleder samt att de öronmärkta forskningsmedlen som finns avsedda för sjöfarten har fördubblats . Inom ramen för godstransportstrategin har hamnarnas roll som nav i intermodala transportsystem blivit allt viktigare. Jag vill också nämna att tog jag initiativ till att någonsin inbjuda främst företrädare för allmänna hamnar till ett möte på departementet för att diskutera olika hamnrelaterade frågor. Det är viktigt att det även finns förutsättningar för en stark fiskerinäring i . Jag kan konstatera att ansvaret för hamn och ansvaret för en eventuell muddring av farleden till hamn ligger på .
frs · H712663 · 2020-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 202019/20:663 av () som pilotområde för moderna transportlösningar har frågat mig om regeringen kommer att bidra till att det görs fullskaleförsök med moderna transportlösningar i någon eller några av landets större städer som i . pågår redan en omfattande utrednings- och försöksverksamhet som syftar till att ställa om och förbereda transportsystemet till klimatsmarta och uppkopplade person- och godstransporter. Regeringens ambition är att ska vara en permanent världsutställning och härvid är testbäddar en viktig del. Åtgärderna består av flera olika delar. och Transportstyrelsen arbetar på regeringens uppdrag med den nationella handlingsplanen för intelligenta transportsystem. Aktuella fokusområden är ITS i bl.a. planerings och investeringsprocessen, kollektivtrafik, trafikinformation, trafikledning och uppkopplade och självkörande fordon. Vidare har regeringen uppdragit åt att skapa en arena om fossilfri tillgänglighet och transporteffektivitet i städer. Syftet är att skapa förutsättningar för att har nettonollutsläpp . Här kan också nämnas stadsmiljöavtalen som ska stärka utvecklingen av hållbara stadsmiljöer. Stödet utvidgades till att omfatta godstransporter genom ett beslut . och har även ett uppdrag angående hållbara nordiska städer med fokus på klimatsmart mobilitet. deltar också aktivt i EU-arbetet i frågor som rör självkörande fordon och stod värd för det tredje högnivåmötet om uppkopplad och automatiserad körning i . Inom ramen för EU-direktivet om intelligenta transportsystem (2010/40/EU) finns en arbetsplan där arbete pågår med bl.a. att förbereda nödvändiga regleringar. Det pågår med andra ord en omfattande utrednings-, utvecklings- och försöksverksamhet inom området där såväl kommuner som regioner är engagerade.
frs · H712664 · 2020-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:664 av (M) Spårlägen har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att förändra prioriteringsreglerna så att studie- och arbetspendling på kortare sträckor i våra storstadsnära lägen prioriteras högre än vid tilldelning av spårlägen. har resandet på svensk järnväg i princip fördubblats. Detta är en glädjande utveckling, men den innebär också ett större kapacitetsutnyttjande och det är en stor utmaning vid den årliga tåglägestilldelningen att konstruera tidtabeller som möter alla sökandes önskemål om tåglägen. Tåglägestilldelningen är en mycket komplex process där en mängd önskemål balanseras mot varandra. I järnvägslagen (2004:519) anges att kapacitet ska tilldelas på ett konkurrensneutralt och icke-diskriminerande sätt. I de flesta fall tillgodoses önskemålen om tåglägen. Det är endast i de fall en intressekonflikt inte kan lösas med hjälp av samordning som infrastruktur ska förklaras för överbelastad. I syfte att uppnå ett samhällseffektivt utnyttjande av infrastrukturen ska i dessa fall prioriteringskriterier eller avgifter användas för att fördela kapaciteten. Vad gäller frågan om prioritering mellan pendeltrafik och fjärrtåg gäller enligt att kategorin Storpendel, som omfattar pendeltrafik under högtrafik, har ett högre kategorivärde i beräkningarna än vad Fjärr Express (t.ex. snabbtåg) har. Dock skall det klarläggas att det inte är två tåg som ställs direkt mot varandra med sina respektive värden, utan den totala lösningens påverkan samhällsekonomiskt. Konkurrensen om spårlägen med de svåra avvägningar detta innebär för infrastrukturförvaltaren är en konsekvens av att det är trångt på spåren efter av underinvesteringar inom järnvägen. Regeringen har höga ambitioner när det gäller den svenska järnvägen och har beslutat om en satsning på infrastruktur. Det innebär bl.a. den största järnvägssatsningen i modern tid med omfattande nyinvesteringar men också en rekordstor ökning av järnvägsunderhållet.
frs · H712665 · 2020-01-02 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:665 av (M) Det småskaliga kustnära yrkesfisket har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska regelkrånglet och de administrativa bördorna för det småskaliga kustnära yrkesfisket i . Det svenska fisket omfattas till stor del av den gemensamma fiskeripolitiken. Det betyder att många beslut och regelverk tas fram gemensamt inom EU. Yrkesfisket omfattas även av en rad andra regelverk. Det är viktigt att regelverk utformas på ett enkelt och lättförståeligt sätt och är ändamålsenliga oavsett om de tas fram på nationell eller EU-gemensam nivå. Alla myndigheter som i sin verksamhet kan påverka företagens administrativa kostnader behöver därför arbeta med att förenkla regler som medför en börda. Av Havs- och vattenmyndighetens instruktion framgår det att myndigheten ska se till att de regelverk och rutiner som myndigheten förfogar över är kostnadseffektiva och enkla för medborgare och företag. Detta är ett pågående arbete som jag följer mycket noga. För regeringen är det viktigt att man ska kunna bo och verka på landsbygd och kustsamhällen i hela .
frs · H712666 · 2020-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:666 av (KD) Myndigheters förhållande till civilsamhällesorganisationer har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att säkerställa att myndigheter inte försöker missbruka sin roll i syfte att begränsa civilsamhällets frihet. Civilsamhället har en viktig roll i asylfrågor genom att bidra med sakkunskap i den allmänna debatten och med underlag i enskilda ärenden. uppgift är en annan. Myndigheten ska självständigt pröva om en person är i behov av skydd enligt gällande lagar och regler. Att andelen asylmål med ändrad utgång i domstol och andelen återförvisade mål är relativt låg indikerar att asylprövning håller en god rättslig kvalitet, vilket även uppföljningar av rättslig kvalitet visar. gjordes ett tillägg i regleringsbrev om att myndigheten ska säkerställa rättslig kvalitet och likformig tillämpning i asylärenden där religiös uppfattning åberopas. återrapportering i denna fråga kommer att ingå i myndighetens årsredovisning som lämnas till regeringen . När denna redovisning lämnats, kommer regeringen bedöma hur väl kraven i regleringsbrevet uppfylls. handläggare och beslutsfattare får regelbundet utbildning i utredningsmetodik och hur man gör rättssäkra bedömningar i asylärenden. har även anordnat utbildningar riktade till medarbetare inom asylprövningen tillsammans med kristna råd. och kristna råd har en dialog om ett fortsatt samarbete. Det är något som jag tycker är positivt.
frs · H712667 · 2020-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:667 av (SD) Stämpelskatt på fartyg har frågat mig om jag kommer att arbeta för att fler rederier ska flagga in fler fartyg till genom att ta bort stämpelskatten på fartygsinteckningar och ersätta den med en administrativ självkostnadsavgift. I syfte att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrenskraftiga villkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i infördes tonnagebeskattning . En stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för regeringens ambitioner att flytta allt fler långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. När systemet infördes (prop. 2015/16:127) uttalade regeringen att vi har för avsikt att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen. En sådan utvärdering och uppföljning bör göras när systemet har varit i kraft . Införandet av systemet med tonnagebeskattning innebar en stor förändring av systemet för beskattning av svensk sjöfart. Eventuella överväganden kring ändringar av stämpelskatten för fartygsinteckningar bör ske med beaktande av vad utvärderingen av denna reform utvisar.
frs · H712668 · 2020-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:668 av (L) Friskolor och redovisning av uppgifter har frågat mig vilka åtgärder jag som minister och regeringen avser att vidta för att skollagen ska omfatta även fristående skolor när det gäller insyn i exempelvis betyg. En viktig utgångspunkt för regeringen är att medborgarna har insyn i offentligt finansierad verksamhet och att skolverksamhet kan granskas. Regeringen beslutade lagrådsremissen Offentlighetsprincipen ska gälla i fristående skolor. Lagrådet konstaterade i sitt yttrande över remissen att i ett brev till Lagrådet upplyst att flera fristående skolor ägs av företag som är börsnoterade. Lagrådet angav ett antal frågor som behövde analyseras med anledning av detta och anförde att innan dessa frågor har analyserats närmare kunde Lagrådet inte tillstyrka lagstiftning i enlighet med förslagen. () beslutade därför att uppdra åt en utredare att biträda med att utifrån bl.a. analysera om de lagförslag som har lämnats i lagrådsremissen behöver kompletteras för att offentlighetsprincipen ska kunna införas hos huvudmän för fristående skolor som är börsnoterade bolag eller dotterbolag till börsnoterade moderbolag. En promemoria, Offentlighetsprincipen i börsnoterade skolföretag (U2019/00366/GV), innehållande utredarens analys har remissbehandlats. Förslaget i nämnda lagrådsremiss innebär att enskilda huvudmän vid tillämpningen av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska jämställas med myndigheter. I lagrådsremissen görs bedömningen att huvudmännen därmed inte kommer att omfattas av bestämmelser om sekretess till skydd för enskildas ekonomiska förhållanden. I sin fråga hänvisar till en dom som innebär att fristående skolor inte behöver redovisa vissa uppgifter offentligt, till exempel elevernas betyg. Kammarrätten i har meddelat en dom som avser en begäran om att få ut uppgifter från om gymnasieelevers prestationer m.m. redovisade på huvudmanna- och kommunnivå. Den sekretessbestämmelse som domstolen har tillämpat på uppgifter om fristående skolor skyddar uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Genomförs lagrådsremissens förslag kommer huvudmän för fristående skolor inte att omfattas av den sekretessbestämmelsen. I stället får en prövning göras i förhållande till de sekretessbestämmelser som gäller till skydd för myndigheter. Förslagen bereds nu i .
frs · H712669 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:669 av (SD) Äldresatsning har frågat mig om regeringen kommer att presentera en rejäl äldresatsning framöver, exempelvis i vårändringsbudgeten. Om inte hade röstat igenom skattesänkningarna i den budget som trädde i kraft hade vi i haft väsentligt mer till välfärden. Vi hade inte heller längre haft den orättfärdiga skatte-klyftan mellan löntagare och pensionärer. Regeringen fortsätter dock arbetet med att minska skatteklyftan och sänks skatten för personer som har inkomster över ca . För lägre inkomster är skillnaden borta . Utöver att regeringen har sänkt skatten för pensionärer har också garantipensionen och bostadstillägget till pensionärer höjts. trädde höjningarna i kraft, vilket innebär att inkomsten ökat för cirka 675 000 pensionärer. Satsningen är riktad till de pensionärer som har det sämst ställt ekonomiskt och är viktigt för att förbättra den ekonomiska tryggheten för äldre. Förutom direkta satsningar på pensionärskollektivet är det helt centralt att den välfärd som många äldre nyttjar fungerar i hela landet. kommuner har ett ansträngt läge, särskilt i lands- och glesbygd. Regeringen har därför genomfört ändringar i kostnadsutjämningssystemet som ger betydande tillskott för just många av dessa kommuner. Regeringen har också ökat de generella statsbidragen till kommunerna. handlar det om . De generella statsbidragen kommer att fortsätta öka , vilket ger kommunsektorn långsiktiga förutsättningar att utveckla välfärden utifrån lokala behov som exempelvis att stärka omsorgen. I budgetpropositionen ingick också en bred satsning om för att säkerställa en god vård och omsorg om personer med demenssjukdom samt motverka ofrivillig ensamhet bland äldre.
frs · H712670 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:670 av (SD) Delade turer har frågat mig när jag och regeringen avser att göra verkstad av löftena och slopa de delade turerna inom äldreomsorgen. En god arbetsmiljö för personal inom äldreomsorgen är en viktig och angelägen fråga för att klara kompetensförsörjningens utmaningar. För att äldre ska få vård och omsorg med kvalitet och säkerhet behöver chefer och medarbetare få goda förutsättningar att utföra sitt arbete. Regeringen tillsatte en nationell samordnare, , som har uppdraget att främja en god arbetsmiljö inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre. Samordnaren ska bl.a. sprida goda exempel på arbetssätt, initiera förändringsarbete samt stödja kommunerna i arbetet med en hållbar kompetensförsörjning. Inom ramen för uppdraget finns möjlighet att uppmärksamma frågan om delade turer.