ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111001 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1001 Samrådsprocesserna under covid-19-pandemin av (C) till Statsrådet (S) Vid planeringen av en ny elförbindelse är myndighetsdialogen och samrådsprocessen centrala inslag. Denna dialog med berörda parter gällande en planerad utbyggnad av transmissionsnätet skapar ett bra beslutsunderlag för att minska påverkan för boende och miljön. Utbyggnad av transmissionsnätet kommer att behövas för att tillgodose ett ökat elenergibehov i , såväl på kort som på lång sikt. Det är därför av vikt att förberedande processer kan fortgå även under covid-19-pandemin. Med de digitala mötesstrukturer som finns att tillgå, och som myndigheterna redan använder sig av, finns ingen praktisk anledning till att möten ställs in. Därför är det oroande att vi hör signaler om att samrådsprocesser ställs in. Inom vissa projekt har inte ett enda möte ägt rum sedan hemarbete blev allmän rekommendation. anser det viktigt att detta arbete fortgår, både för att processen med en planerad utbyggnad ska kunna fortgå och för att de berörda parterna ska kunna ta del av information från om eventuella projekt som kan vara av vikt för den egna planeringen. Eftersom andra myndigheter, såsom , framgångsrikt har lyckats hålla digitala samrådsprocesser kan vi bara dra slutsatsen att saknar vilja. I längden riskerar detta att fördröja planeringen för alla berörda parter vid ett eventuellt projekt och kan vara skadligt för det långsiktiga förtroendet för myndigheten. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Vad kommer statsrådet att göra för att Svenska kraftnäts samrådsprocesser ska kunna fortgå även under covid-19-pandemin?
fr · H8111002 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1002 Högspecialiserad vård av (C) till Socialminister (S) fattade 2017 beslut om att göra lagändringar för att möjliggöra en koncentration av den högspecialiserade vården. I betänkande 2017/18:SoU18 valde socialutskottet att föreslå två tillkännagivanden. Regeringen uppmanades att ge den myndighet som regeringen utser i uppdrag att säkerställa patientsäkerheten också när det gäller den akuta vården i alla regioner. Regeringen uppmanades även att regelbundet följa upp den nya beslutsprocessen för den nationella högspecialiserade vården. Utifrån de 18 fattade besluten kan man konstatera att 17 inneburit att tillståndet gått till en av de tre storstadsregionerna. Endast behandling av svåra brännskador, som ska handläggas i eller , har ej hamnat i en storstadsregion. Det är uppenbart utifrån de fattade besluten att utskottets farhågor håller på att besannas. På kort sikt kommer koncentrationen att innebära att vissa delar av akutsjukvården på de mindre regionsjukhusen kommer att sakna vissa kompetenser och resurser. På kommer även viss universitetssjukvård som inte har samma befolkningsunderlag och aktuell kapacitet som de tre största sjukvårdsregionerna att vara mindre attraktiv för vissa nyckelkompetenser och därmed få problem att upprätthålla kritisk nivå avseende standard för universitetssjukvårdens tre uppgifter: hälso- och sjukvård, forskning samt utbildning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka förändringar av regelverket kring högspecialiserad sjukvård kommer ministern att föreslå för att inte , , och ska utarmas?
fr · H8111003 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1003 Åtgärder för elkapacitet på kort sikt av (C) till Statsrådet (S) Kapaciteten i de svenska elnäten, inte minst stamnätet, är helt avgörande för att klara av överföringen från norr till söder och klara av den klimatomställning vi ser framför oss. har en historia av att ha underskattat behoven, och på grund av långa ledtider tar det tid att komma i kapp, trots stora investeringsplaner. Något som är mycket allvarligt är att överföringskapaciteten stadigt sjunker inom samma ledningssystem. har försvunnit , och det var just 2017 som den tilldelade kapaciteten senast nådde upp till maxgränsen (som är den högsta möjliga nivån). Kapaciteten i kraftledningarna från norra utnyttjas nämligen alltmer sällan till fullo. har elmarknaden inte tilldelats den möjliga kapaciteten från till under en enda timme. Ledningarna har alltså inte använts fullt ut. Och i medeltal har överföringen begränsats till knappt från norr till söder . Det ger sämre tillgång till den förnybara vatten- och vindkraften i norr med högre elpriser i söder som resultat. Till stor del kan försämringen undvikas. Det går att köpa utrustning med kraftelektronik som stabiliserar elsystemet på motsvarande sätt som de förlorade synkronmaskinerna i söder. Även småskalig vattenkraft byggdes ursprungligen med sådana synkrongeneratorer för ödrift, och många är kvar. Det här är åtgärder som går att vidta här och och som inte är beroende av ökad ledningskapacitet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur kommer statsrådet att agera för att kapaciteten återupprättas på kort sikt?
fr · H8111004 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1004 Dyslexisatsning för blivande lärare av (L) till Statsrådet (S) uppmärksammade jag i frågestund statsrådet på det omfattande problemet med bristande kompetens om dyslexi bland många lärare som redan verkar i skolan. Detta påverkar inte bara undervisningens kvalitet utan drabbar främst elever med läs- och skrivsvårigheter som därmed inte får rätt stöd eller tidigt stöd. Detta kan få förödande konsekvenser för de enskilda eleverna, som riskerar att misslyckas i skolan trots att de, om de får anpassat stöd, hade kunnat uppnå målen i skolan. Det är uppenbart att detta brister i skolan och att många ungdomar när och om de får extra stöd får det alldeles . Det borde införas en nationell fortbildning kring läs- och skrivsvårigheter, men också exempelvis dyskalkyli, så att fler lärare kan fortbilda sig. De specialpedagogiska satsningarna är välkomna men täcker inte alls dessa centrala områden. Vi liberaler menar även att lärarutbildningen borde genomlysas utifrån bristande kompetens och utbildning om elever med dyslexi. Här krävs nya initiativ. Liberalerna menar att det inte räcker med de punkter som vi redan avklarat inom ramen för januariavtalet kring lärarutbildningen. Detta är en ny fråga som vi lyfter. Därför är jag inte nöjd med det svar statsrådet gav under frågestunden med en allmän hänvisning till januariavtalet. Det står inget där om dyslexi. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta initiativ avser statsrådet och regeringen att vidta för att öka kunskapen och kompetensen hos bland annat lärarstudenterna om läs- och skrivsvårigheter?
fr · H8111005 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1005 Kommunikationer till och från av (C) till Infrastrukturminister (S) fick ministern en skriftlig fråga om hur kommunikationen till och från kunde säkerställas. Svaret från ministern var att han skulle bevaka frågan noggrant. Tyvärr kvarstår problemen för öborna, och en hållbar permanent lösning verkar tyvärr vara långt borta – i alla fall om man läser beslut, som skickades på mejl till bland andra kommun och den arbetsgrupp som för Holmöbornas talan. Färjetrafiken ska bara bedrivas när det är isfritt, en svävare sätts in när isen är och däremellan erbjuds helikopter – ett transportalternativ som bara fungerar när det inte är mörkt, dimma eller snöfall. Dessutom införs helikopter först när all annan möjlig trafik stått stilla i . Allt detta omöjliggör boende på ön, i alla fall för människor som jobbar på fastlandet, och det ställer till med enorma problem för företagarna lokalt. Om man som anställd inte vet om man kan dyka upp på sin arbetsplats dagen efter eller, i värsta fall, på grund av dåliga kommunikationer är det illa. Det kan inte heller vara rimligt att den lokala snickaren på ön ska köra skoter för att frakta stora mängder virke – vilket för övrigt inte heller är möjligt när isen är för tunn. Sammantaget kommer de människor som är i arbetsför ålder och som pendlar till fastlandet behöva flytta. Det blir en nedåtgående spiral för livet och utvecklingen på ön. i ljuset av att regeringens särskilda utredare, , fastslog att ska ha ett helhetsansvar för kommunikationen till och från så rimmar dagens situation väldigt illa med detta, och den är orimlig. Min fråga till infrastrukturminister är med anledning av ovan nämnda: Med tanke på ministerns skarpa uttalande om frågan , kommer ministern att se till att kommunikationerna till och från kommer att fungera på ett rimligt sätt, så att människor kan arbetspendla och driva företag på ön året runt?
fr · H8111006 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1006 Tiggande EU-medborgare av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) ökade antalet EU-medborgare som samlade in pengar genom tiggeri i . Det har funnits stadigvarande uppgifter om att det rör sig om cirka 4 000–5 000 individer. Uppgifter om att tiggeriet organiseras på ett sätt där människor utnyttjats har framkommit av journalistisk granskning och via uppgifter från våra myndigheter. Den fria rörligheten utnyttjas genom denna form av tiggeri på ett sätt som inte är avsedd eller av flera skäl önskvärd. Regeringens ambition har varit att tiggeriet ska minska och upphöra, att utsatta EU-medborgare måste integreras i sina egna hemländer och att åtgärder som underlättar möjligheten att uppehålla sig vårt land i strid med den fria rörligheten inte är önskvärda. Exempelvis uppmanade regeringen att inte skänka pengar till tiggare därför att det ansågs som en missriktad hjälp där målet om en integrering i hemlandet försvårades. Det har gått regeringen presenterade en utredning om utsatta EU-medborgare där dessa ståndpunkter fastslogs. kan vi konstatera att utsatta EU-medborgare fortsätter att tigga på våra gator trots regeringens aviserade ambition. Viseringskrav mot länder vars medborgare i större utsträckning tigger i vårt land eller ett nationellt tiggeriförbud har varit förslag från SD som avvisats av regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att vidta några nya åtgärder så att ambitionen att tiggeriet ska upphöra börjar ge resultat i närtid?
fr · H8111007 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1007 Sjukhuskyrkans arbete av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Utdrag ur visar att som ett resultat av smittspridningen av coronaviruset och restriktioner i vård och omsorg relaterade till densamma har andelen personer som dör i ensamhet ökat markant. Det gäller i synnerhet personer som dör utan anhöriga närvarande, men också andelen som dör inom vården och omsorgen utan vare sig anhöriga eller personal i sin närhet. Detta innebär en stor påfrestning och ångest för många. Sjukhuskyrkan spelar en viktig roll på sjukhusen, inte minst för personer som befinner sig i livets slutskede. Sjukhuskyrkans medarbetare kan finnas hos personer för att genom stöd och samtal ge mod eller tröst genom olika faser i livet. Sjukhuskyrkan besöker alla som vill prata med en medmänniska oavsett om de är troende eller inte. Sjukhuskyrkans personal omfattas inte av besöksförbud, och ett ökat stöd till denna viktiga verksamhet skulle kunna göra att fler personer får besök och att färre sjuka möter döden i ensamhet. Också personal som har en tuff arbetssituation skulle kunna få ökat stöd från sjukhuskyrkan. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka stödet till sjukhuskyrkans arbete under pandemin?
fr · H8111008 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1008 Utformningen av filmstödet av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) har varit som går till historien som kanske det svåraste i modern tid för konsten och inte minst dokumentärfilmen. har mycket förändrats i Kultursverige. Planerade föreläsningar och biografvisningar av naturfilm kapsejsade helt i coronapandemins spår. Allt har avbokats. Förhoppningar om att verksamheterna skulle starta upp igen , i en begränsad skala, drunknade helt i den andra vågen. Staten har under två omgångar gått ut med stödpengar för att hjälpa mindre producenter och därmed rädda produktionen av bland annat dokumentärfilm – ett slags ersättning för förlorade intäkter. Detta var en god tanke, och riktlinjerna var tydliga. Stödet skulle fördelas av . Så långt allt gott. Men när man läser villkoren för att få stöd så upptäcker man att pengarna endast gick till aktiebolag och dem som redan fått stöd av . De som tidigare haft en trogen publik och inte fått eller sökt pengar från hade nu heller ingen rätt att söka. Ansökningstiden var också mycket kort, och var man ute i fält eller upptagen med en större produktion hade man ingen tid att skriva en ansökan. Detta är ett stort svek mot mindre producenter, mot dem som stödet skulle hjälpa. Många kulturbärare inom film i har aldrig fått stöd för projekt från . Stödet som delas ut har gått till den inre krets som redan får mycket stöd från . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur kommer ministern att agera för att stödet till filmbranschen fördelas så att även mindre filmproducenter som inte är aktiebolag och som inte tidigare fått del av stöd får del av det filmstöd från skattebetalare som förvaltar?
fr · H8111010 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1010 Förföljelse av religiösa minoriteter av (KD) till Utrikesminister (S) I förföljs yazidier, judar och kristna. I angrips kristna byar, och unga kvinnor kidnappas och utnyttjas som sexslavar samt tvingas till giftermål. I förtrycks kristna och muslimer. I förföljer man kristna och Ahmadiyyamuslimer. finns det länder som trots att man är medlem i FN har blasfemilagar som förbjuder enskilda personer att konvertera och där man förtrycker de religiösa minoriteterna. Detta gör att miljontals människor i , och förnekas rätten till den egna tron och den egna kulturella identiteten. Även om det finns en del positiva förändringar, där till exempel närmande till flera länder som domineras av sunnimuslimer leder till att man också öppnar upp för religionsfrihet, så kvarstår det faktum att yazidier, judar, kristna, uigurer och Ahmadiyyamuslimer fortfarande förföljs. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad gör ministern och för att uppmärksamma samt motverka förföljelse av religiösa minoriteter?
fr · H8111011 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1011 Krav för universitetsstatus av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen meddelade att ska bli ett universitet . Vid en presskonferens motiverade statsminister beslutet med att det var ett vallöfte från Socialdemokraterna som infriades. Trots detta besked ska nu högskolan enligt dess rektor visa att den ”har det som krävs för att bli universitet till 2022”. fanns tydliga kriterier som en högskola skulle uppfylla för att kunna ansöka om universitetsstatus. Sedan dessa togs bort är det regeringen som avgör om en högskola ska få universitetsstatus. Risken är således uppenbar att beslut om att låta högskolor bli universitet fattas på andra grunder än rent akademiska. Så kan det till exempel vara om det finns starka drivkrafter för att ha ett universitet i en viss region. Dessutom verkar det som om regeringen först fattar beslut och det därefter görs någon form av bedömning, trots att det borde vara tvärtom. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Finns det några specifika och formella krav samt överväganden som ligger till grund för de beslut som regeringen och statsrådet fattar när högskolor beviljas universitetsstatus för att säkerställa att akademiska krav inte får ge vika för påtryckningar av det omgivande samhället och därmed riskera att urholka universitetsbegreppet och om så inte är fallet, har statsrådet för avsikt att införa sådana krav?
fr · H8111012 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1012 Hållbara vattentjänster av (KD) till Miljö- och klimatminister (MP) I många kommuner försöker både kommunen och enskilda medborgare hitta nya markområden att bygga bostäder på som ligger i perifera – men attraktiva – delar av kommunen. Nybyggnation av flerbostadshus eller småhus kräver dock mer än bara en markplätt. Områdets möjlighet till utveckling beror till stor del på om en tillfredsställande va-lösning kan presenteras och att kommunalt va inte alltid behöver vara det enda möjliga. Men ofta är det inte så. Kommunerna har stor makt i hanteringen av va, och vanligtvis väljer de att (tvångs)ansluta hushåll och fastighetsägare till det allmänna systemet, trots att det i många fall blir både sämre och dyrare för den det berör. finns ofta andra alternativ som tillgodoser de krav som finns. Därför borde lagstiftningen och kommunerna utgå från vilken funktion och miljönytta som ges, i stället för att en viss lösning ska ha företräde över alla andra lösningar. Därför har många kommuner och enskilda varit intresserade av att Utredningen om hållbara vattentjänster (SOU 2018:34) skulle kunna vara underlag för en lagändring och underlätta utbyggnad av nya och gamla bostadsområden. I den föreslås viktiga förändringar för både enskilda hushåll och fastighetsägare, som i många fall känt sig rättslösa då kommunen valt en väg som inneburit en tvångsanslutning till det allmänna va-nätet. Och eftersom kostnaderna hamnar på den enskilde innebär det ekonomiska konsekvenser. Detta är ett särskilt problem i de områden där bostadsmarknaden är svag och va-kostnaderna inte går att lösa med lån. Utredningen innehåller därför bland annat förslag om att göra valet mellan olika va-lösningar mer flexibelt. Enligt utredningen skulle det kunna innebära ”en möjlighet att i befintlig bebyggelse åtgärda bristfälliga va-anläggningar i stället för att bygga ut allmänt va, och att i ny bebyggelse acceptera enskilda va-lösningar, om det efter utredning bedöms vara en sammantaget motsvarande lösning”. Vi har vid ett flertal tillfällen fått intrycket att en sådan proposition skulle vara på gång, men har någon lagrådsremiss ännu inte setts till. Det är problematiskt eftersom väntan på en lagändring kan få intressenterna att avvakta, eftersom det finns ekonomiska intressen involverade. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : När kommer ministern och regeringen att presentera en proposition som bygger på den statliga utredningen om hållbara vattentjänster?
fr · H8111013 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1013 Hälsofrämjande arrangemang i coronatider av (S) till Statsrådet (S) Ett flertal stora idrottsevenemang och folkhälsoaktiviteter har blivit inställda på grund av ökad risk för smittspridning under pandemin. FHM har utfärdat rapporten för smittsäkra arrangemang utifrån ett regeringsuppdrag för att ge vägledning om kommande arrangemang. Dessvärre skapar dessa riktlinjer fler frågor än svar för arrangörerna, som oftast är ideella organisationer som skapar stora intäkter som fördelas till idrottsrörelsen. Vätternrundan är ett av världens största motionslopp på cykel, med start och mål i och med en arena runt . Loppet har begränsade startgrupper, depåer och målområden som kan skyddas mot smittspridningen. Detta är ett sådant arrangemang som hamnar i gränslandet med nuvarande regler och lagstiftning. Genomförande av nationella motionsarrangemang kräver långa ställtider för att för kunna göras så säkra som möjligt. Min fråga till statsrådet är därför: Är statsrådet och regeringen beredda att möjliggöra smittsäkra evenemang utifrån ett folkhälsoperspektiv ?
fr · H8111014 · 2020-12-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1014 Gränshandelns påverkan av sänkta skatter i av (SD) till Näringsminister (S) Gränshandeln längs den norska gränsen har utgjort en stor och viktig grund för den lokala arbetsmarknaden och tillväxten. Tack vare höga skatter i har det varit en snabbt växande marknad . har ställt till det för de verksamma bolagen i området, som har upptäckt värdet i att hålla handeln inom . Det har medfört att nu sänker skatten på flera varor såsom godis, tobak och alkohol, vilket är de varor som varit drivkraften till att så många norrmän rest till för att handla. Stora affärscentrum har etablerat sig längs gränsen med alla former av butikstyper som då gynnats av de andra varornas dragningskraft. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stödja den svenska gränshandeln?
fr · H8111015 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1015 Rastplatser för yrkestrafik av (M) till Infrastrukturminister (S) Yrkestrafiken på våra vägar är helt beroende av de rastplatser som finns efter vägarna. Deras arbetsmiljö och möjlighet att hålla lagstadgade arbetstider bygger på att man hittar en bra rastplats när man behöver den. För att klara både effektiva och klimatsmarta transporter krävs att man finner en bra rastplats . Om man ska kunna ha paus, hålla hastighetsbegränsningarna och vara effektiv behöver man kunna planera sin körning efter var nästa rastplats finns. Dessutom får inte rastplatsen vara fullbelagd när man når den. Är den det kan det vara långt till nästa, och man missar därmed sin rast och kan tvingas arbeta ett för långt arbetspass för att man inte kunnat stanna. Alternativet är att stanna för tidigt och därmed förlora effektivitet om rasterna blir med för täta mellanrum. Detta är ett stort logistikproblem som åkeribranschen själv inte kan åtgärda. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern att agera för att rastplatsproblemet ska kunna lösas?
fr · H8111016 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1016 Konsekvenser av förlängt arbete med att införa 5G i av (M) till Statsrådet (S) förklarade statsminister stolt tillsammans med sina nordiska kollegor att ska bli världsledande när femte generationens trådlösa nätverk (5G) utvecklas och implementeras. har också ett åtagande inom ramen för arbetet inom Europeiska unionen att till slutet av 2020 tillgängliggöra 3.6 gigahertz-bandet och 26 gigahertz-bandet för mobilt bredband till 2020, som ett led i arbetet med att införa 5G. Något sådant tillgängliggörande har ännu inte skett. Då det svenska arbetet med 5G enligt min mening ligger efter många andra länders och ansvarig myndighet – – ännu inte ens startat auktionen med 3.6 gigahertz-bandet och 26 gigahertz-bandet bad jag () att undersöka vilka konsekvenserna skulle bli av en ettårig försening av införandet av 5G i . Svaret jag fick var att det inte fanns underlag eller tillgänglig information om detta hos ansvarig myndighet. Ett försenat införande av 5G i kommer såvitt jag förstår att leda till negativa konsekvenser för svenskt näringsliv och de högt ställda ambitionerna om utvecklingen av självkörande fordon, ett mer effektivt och hållbart skogsbruk och lantbruk i övrigt, en förbättrad och mer hållbar gruvnäring och mycket annat. riskerar att hamna efter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådets plan ut för införande av 5G i , och vilka konsekvenser bedömer regeringen att ett fördröjt införande av 5G i får?
fr · H8111017 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1017 Gränskontroll av resande från grannländer med anledning av covid-19 av (M) till Statsrådet (S) Pandemin fortsätter tyvärr att lamslå och omvärlden. Trots försök att förhindra vidare smittspridning i landet fortsätter antalet anmälda covid-19-fall att öka. har infört restriktioner kring fysisk kontakt med andra personer än de man bor med, regler om att avstå från att vistas i olika inomhusmiljöer, avstå från möten, matcher, konserter och resor med mera. Detta till trots ökar alltså smittspridningen i ett antal regioner. Våra grannländer inför också restriktioner. meddelade statsminister att man stänger ned stora delar av landet då smittspridningen ökat. Barer, restauranger, kaféer, biografer, simhallar och gyms stängs i 38 av kommuner. har även infört gränskontroller av resenärer som kommer från till med krav på negativt covid-19-test som får vara högst gammalt och även ett krav på nödvändig anledning att besöka landet. Med nedstängningen i finns en uppenbar risk att danska medborgare åker över sundet till i stället. Om inför strikta restriktioner men har föga koll på inresande från andra länder blir situationen underlig. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet vidta några åtgärder i syfte att öka kontrollen av inresande från våra grannländer med anledning av smittspridningen?