ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811547 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:547 Projektpengar från EU av (M) till Försvarsminister (S) Det europeiska försvarssamarbetet har fördjupats . Fokus ligger bland annat på att skapa synergier mellan de olika EU-ländernas försvarsindustri samt att utveckla ny teknik för framtiden. Detta arbete sker inom ramen för Pescosamarbetet och finansieras delvis av Europeiska försvarsfonden (EDF). För att få medel för att bedriva forskning eller för att utveckla förmågor krävs dock att länderna kan presentera relevanta projektidéer som är efterfrågade. Det kräver i sin tur ett väl utvecklat samarbete mellan regering, försvarsmyndigheter och industri i medlemsländerna. Regeringen har inte presenterat någon agenda kring vilka nationella prioriteringar som avser i det fördjupade försvarssamarbetet. Det har även tagit att etablera ett fungerande samarbete mellan regering, myndigheter och industri. En fråga som har drivit är att svenskbaserade försvarsföretag med ägarandel från länder utanför EU (tredje land) på likställda villkor ska kunna delta i Pescoprojekt som finansieras via EDF. Detta är viktigt med tanke på att flera större svenskbaserade företag som , , Kongsberg-Kamewa samt GKN Aerospace till del är utlandsägda. presenterades det tyska EU-ordförandeskapet ett kompromissförslag i ärendet. Enligt regeringen ska kompromissen innebära att de svenskbaserade företagen med utländska ägare nu ska kunna delta i Pescoprojekten på jämställda villkor. Det råder dock fortsatt oklarheter och motstridiga uppgifter kring hur kommissionen, som har ansvaret för EDF, kommer att tillämpa kompromissen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Hur bedömer ministern möjligheterna för svensk försvarsindustri med utländskt ägande att få delta i Pescoprojekt, och hur avser ministern att agera för att underlätta deltagande?
fr · H811548 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:548 Kvinnoförtrycket i av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) Regimer i olika delar av världen fortsätter med grova förbrytelser mot kvinnor som kämpar för sina grundläggande och mest elementära mänskliga rättigheter. Flera islamistiska regimer i utmärker sig särskilt negativt på detta område. Ett aktuellt fall bland de tusentals kvinnor som fängslas och utsätts för övergrepp och tortyr är Nassima al-Sada i . Hon har bland annat varit en av förkämparna för kvinnors rätt att köra bil. Detta har i och resten av västvärlden räknats som en stor framgång för den saudiska kvinnorörelsen och en positiv utveckling inom regimen. I har dock regimen inte sett det som en framgång för landets anseende utan som ett bakslag för den islamistiska patriarkala ordningen i landet, och styret har låtit fängsla Nassima al-Sada. Nassima al-Sada har utsatts för fruktansvärd tortyr och övergrepp. Hennes hälsa har på ett systematiskt och brutalt sätt brutits ned av den behandling hon utsatts för. Detta är en islamistisk regims medvetet genomförda brott mot kvinnors och flickors grundläggande mänskliga rättigheter. Nassima al-Sada och ytterligare 13 fredliga kvinnoaktivister i ska nu ställas inför rätta för att de krävt sina mänskliga rättigheter. Flera av dem sitter inspärrade. Det är inte ett brott att kräva mänskliga rättigheter, och dessa kvinnor bör inte ställas inför rätta utan släppas fria. En så uppenbar förbrytelse som denna, som den saudiska könsapertheidregimen begått mot Nassima al-Sada och landets alla kvinnor, kan inte tillåtas försvinna in i glömskans mörker utan måste uppmärksammas och, fördömas och åtgärdas. Den med feministisk utrikespolitik som profil bör agera kraftfullt. Jag vill fråga utrikesminister : Avser ministern att kräva av den saudiska regimen att frige de 13 fredliga kvinnoaktivisterna, däribland Nassima al-Sada, och att lägga ned åtalen och se till att Nassima ges den läkarvård som krävs för att hennes hälsa till fullo ska återställas?
fr · H811549 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:549 Arbetarnas situation i av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) Under pandemin har fattigdomen ökat kraftigt som regimens förtryck och repression mot samhällets mest utsatta fortsätter i . Hundratals arbetaraktivister är fängslade endast på grund av att de kräver grundläggande rättigheter. Många internationella organisationer har agerat. Internationalen för lantarbetare och livsmedelsarbetare larmar om situationen för 5 000 arbetare vid Haft Tappeh i Shush i . Arbetarna har inte fått betalt och familjerna är hungriga. Arbetarna genomför dagliga fredliga demonstrationer för sina rättigheter och för erkännande av sin fackförening. Men Islamiska säkerhetsstyrkor har samlats vid fabriken, och en våldsam attack på arbetarna kan vara nära förestående. måste ingripa och kräva att regimen i kommer med lösningar i stället för våld och arresteringar av arbetarledarna. Den måste agera som enskilt land och i EU för att få regimen i att respektera människors grundläggande mänskliga fri- och rättigheter och respekten för fria och demokratiska fackliga organisationer. Arbetare i fabriken måste få sina löner betalda. I finns enorma rikedomar och resurser, men de är snedfördelade. Om EU och FN inte agerar emot kommer hunger och repressioner att öka i många delar av världen, inte minst i där majoriteten av det iranska folket lider. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern och regeringen att agera för att få den iranska regimen att betala arbetarnas och anställdas löner i Haft Tappeh och kräva frigivning av samtliga arbetaraktivister?
fr · H811550 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:550 Kameraövervakning och brottslingars integritet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter incidenter, stölder och ökad otrygghet vill kommun kameraövervaka sitt bibliotek för att bättre kunna förebygga brott, skapa trygghet och göra det möjligt att hålla öppet utöver de ordinarie öppettiderna genom det som brukar kallas för mer-öppet. Datainspektionen avvisar ansökan till stora delar. Man pekar på att det skulle innebära integritetsintrång med kameraövervakning då många rör sig där och har därför beslutat att kameraövervakning endast får ske då kommunen anser att det behövs minst, när är helt stängt. Lagstiftningen tolkas därmed på ett sådant sätt som innebär att den skyddar dem som har för avsikt att begå brott och som därmed gör vårt samhälle otryggt, i stället för att göra det tryggare och säkrare för den laglydiga majoriteten att använda samhällsfunktioner som bibliotek. Min fråga till justitie- och migrationsminister lyder därför: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att förändra lagstiftningen så att den bättre förebygger brott och skapar större trygghet?
fr · H811551 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:551 Tågstopp på grund av kopparstölder av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Stopp i tågtrafiken har tyvärr blivit vardag i . Detta beror ofta på återkommande kopparstölder på järnvägen. Personal från engageras, och människor försenas i sin vardag till och från arbetet och hem för att hämta barn efter skola och barnomsorg. All trafik på den drabbade tågbanan tvingas ledas om. Trafikledningarna levererar tidsprognoser efter händelserna. Sedan vidtar långvariga arbeten för att kunna återupprätta trafiken. Det blir svårt att planera sin vardag för dem som tågpendlar. Dessa tågstopp är helt onödiga och drabbar människor då förseningar till, och ibland hel frånvaro från, arbetet oftast innebär löneavdrag. I de fall ersättningstrafik erbjuds sker detta ofta under former som under pågående covid-19-pandemi upplevs som otrygga. Min fråga till justitie- och migrationsminister lyder därför: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att stoppa kopparstölderna?
fr · H811552 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:552 av (M) till Finansminister (S) Coronapandemin har satt fokus på problematik runt det som kallas för gränshinder. Många gränsgångare, de som bor i ett land och jobbar i ett annat, tvingas allt oftare med anledning av covid-19-pandemin att ofrivilligt jobba hemifrån, på distans. Lagstiftningen i exempelvis och med har inte riktigt hängt med i den snabba utvecklingen utan gränsgångare hamnar i kläm. senast är det skattelagstiftningen som skapar en ökad administrativ börda och stor oro för den enskilde mitt under skärpta restriktioner under covid-19-pandemin. är och behöver sannolikt uppdateras med anledning av hur den gränsregionala arbetsmarknaden och dess förutsättningar förändrats sedan avtalet slöts. Min fråga till finansminister lyder därför: Ämnar ministern se över och eventuellt uppdatera för att säkerställa att det är tidsenligt och anpassat efter dagens arbetsmarknad?
fr · H811553 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:553 Tågstopp av (M) till Infrastrukturminister (S) Stopp i tågtrafiken har tyvärr blivit vardag i . Dessa stopp beror ofta på återkommande kopparstölder på järnvägen. Personal från engageras och människor försenas i sin vardag till och från arbetet och hem för att hämta barn efter skola och barnomsorg. All trafik på den drabbade tågbanan tvingas ledas om. Trafikledningarna levererar tidsprognoser efter händelserna. Sedan vidtar långvariga arbeten för att kunna återupprätta trafiken. Det blir svårt att planera sin vardag för de som tågpendlar. Dessa tågstopp drabbar enskilda människor då förseningar till, och ibland hel frånvaro från, arbetet oftast innebär löneavdrag. I de fall ersättningstrafik erbjuds sker detta ofta under former som under pågående covid-19-pandemi upplevs som otrygga. Min fråga till infrastrukturminister lyder därför: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att göra oplanerade tågstopp så korta som möjligt?
fr · H811554 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:554 Behovet av regelförändring inom läkemedelsförsörjningen av (C) till Socialminister (S) Hälso- och sjukvårdslagstiftningen och den lagstiftning som reglerar hälso- och sjukvårdens läkemedelsförsörjning har i förlängningen samma syfte, det vill säga att säkerställa att patienter får en god och säker vård. Men det finns situationer inom hälso- och sjukvården där det kan vara svårt att upprätthålla de båda regelverkens syften, det vill säga en rationellt bedriven läkemedelsförsörjning som tryggar behovet av säkra och effektiva läkemedel samt att vården ska vara patientcentrerad. Med den utveckling som sker i sjukvården där mer avancerad behandling, till exempel dialysbehandling och läkemedelsbehandling, sker i hemmet ser vi i att reglerna behöver anpassas och att tolkningen och tillämpningen av regelverken behöver förändras. I tider då vi kan bedriva mer avancerad vård i hemmet, vilket ofta är till gagn för patienten, får inte krångliga regelverk kring läkemedel sätta krokben för utvecklingen. Problemet ligger hos tolkning av lagen (2009:366) om handel med läkemedel och föreskrifter (LVFS 2012:8) om sjukhusens läkemedelsförsörjning, som innebär att en vårdgivare via sitt sjukhusapotek endast får leverera läkemedel till och inom sjukhus. Endast den som har fått tillstånd får bedriva detaljhandel med läkemedel till konsument. Det innebär vidare att rekvisition av läkemedel ska användas för hantering av hälso- och sjukvårdspersonal på en mottagning eller vårdenhet. Tolkningen av regelverket för sjukhusens läkemedelsförsörjning innebär att det inte är tillåtet för vårdgivare att via sitt sjukhusapotek expediera läkemedel för användning utanför vårdinrättning direkt till patient. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder för att möjliggöra vårdgivarens läkemedelsförsörjning vid specialistvård/slutenvård i hemmet?
fr · H811555 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:555 Lagstiftning om patienter med bristande beslutsförmåga i hälso- och sjukvården av (KD) till Socialminister (S) Det saknas lagstiftning om under vilka förutsättningar vård kan ges till en patient som själv saknar förmåga att samtycka, det vill säga en beslutsoförmögen patient, och om vem som ska besluta i dennes ställe. Det handlar exempelvis om patienter som är medvetslösa eller demenssjuka eller patienter som drabbats av stroke eller allvarlig psykisk sjukdom. Detta skapar en osäker och otrygg situation för både patienter och brukare, vårdpersonal och anhöriga. Frågan har aktualiserats och i flera utredningar, varav den senaste är Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning (SOU 2015:80). Men trots detta har regeringen ännu inte återkommit med ett lagförslag, vilket gör att osäkerheten för denna grupp består. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : När avser ministern och regeringen att lägga fram ett förslag till om lagstiftning kring under vilka förutsättningar vård kan ges till en beslutsoförmögen patient för att säkerställa att denna grupps rättigheter tas till vara inom hälso- och sjukvården?
fr · H811556 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:556 brott i av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) är alltjämt en hårdför diktatur som systematiskt kränker en lång rad fundamentala mänskliga rättigheter såsom yttrandefriheten, föreningsfriheten och religions- och övertygelsefriheten. Den kinesiska regimens övergrepp på och kränkningar av de mänskliga rättigheterna drabbar alla delar av det kinesiska samhället. De etniska och religiösa minoriteterna i tillhör emellertid dem som drabbas allra hårdast av förtrycket från den kinesiska statsapparaten. Uigurer tvångsförflyttas till omskolningsläger, och de får inte publicera material på internet på sitt språk. Tortyr används systematiskt mot den tibetanska och den uiguriska befolkningen. växer även förföljelsen och förtrycket i den mongoliska provinsen. Den kinesiska regimen har inlett en ny politik som har kallats sinifiering av provinsen, med syfte att utrota det mongoliska språket och de mongoliska traditionerna. är nu på väg att bli ett nytt , ett nytt Xinjiang. Enligt Southern Human Rights Information Center (SMHRIC) har mellan 8 000 och 10 000 mongoler gripits av polis bara . Väldigt få av dom har blivit offentligt arresterade. Det har kommit till min kännedom att hotar med att utvisa personer från till provinsen i . Jag anser att det under nuvarande omständigheter är helt oförenligt med de mänskliga rättigheterna att utvisa någon till i . Risken för förföljelse och även fängslande är överhängande, särskilt när det gäller personer som uttryckt sig kritiskt mot den kinesiska regimen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att stoppa alla utvisningar av personer till som riskerar förföljelse och fängelse?
fr · H811557 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:557 Tidsbegränsade vapenlicenser av (KD) till Statsrådet (S) införde en förordning om att skyttar som ville förnya sina vapenlicenser, eller i vissa fall också ville söka nya licenser, behöver kunna visa upp att de tävlat eller tränat ett visst antal gånger med vart och ett av sina vapen. Just detta är inget som lagstiftaren krävt men det möjliggörs av att vi fortfarande har tidsbegränsade licenser i kombination med att givits föreskriftsrätt på området, för övrigt en föreskriftsrätt som de tänjt till max. Skulle skyttarna sedan inte uppfylla kraven på viss mängd träning/tävling skulle de bli av med licenserna och därmed tvingas göra sig av med sina vapen. Under nuvarande förhållanden ställs tävlingar in eller skjuts av förklarliga skäl, vilket gör det svårt att upprätthålla krav om en viss mängd träning/tävling. Dessutom innebär det att många skyttar sannolikt kan känna sig mer eller mindre tvingade att hålla igång verksamhet trots smittorisk och ohälsa. Det är här skiljer sig från andra idrotter. De går att pausa, men i betyder paus att man måste lägga av. fattade beslut om att avskaffa de tidsbegränsade licenserna. Det beslutet har regeringen, trots att det genom tidigare utredningar måste anses vara berett, inte effektuerat. Att avskaffa tidsbegränsningen har ingen som helst följdpåverkan på annan reglering och påverkar inte heller någon annan verksamhet. Den skulle därför kunna avskaffas direkt. Skjutbanorna över landet är i stort sett stängda. Vintern är dessutom i antågande med allt vad det innebär för att kunna bedriva skytteverksamhet utomhus. Till detta kommer också de restriktioner som regeringen infört för att hindra covid-19-smitta. fick jag svaret från statsrådet på en liknande fråga jag ställde . Där skriver statsrådet att ”befinner sig i ett allvarligt läge med anledning av coronaviruset och vi kan ännu inte till fullo överblicka konsekvenserna av utbrottet och om detta t.ex. kommer att påverka möjligheterna till förnyelse av vapenlicenser. Jag kommer att fortsätta följa frågan och andra frågor på vapenområdet med målet att laglydiga vapeninnehavare inte ska drabbas i onödan av coronaviruset”. Med anledning av covid-19 och regeringens restriktioner begränsas skyttarnas möjligheter att träna och tävla i den omfattning som krävs för att upprätthålla vapenlicenserna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet att agera för att skyttar inte ska fråntas sina licenser?
fr · H811558 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:558 Polisens arbete mot övergrepp mot barn på nätet av (L) till Statsrådet (S) Enligt medieuppgifter visar en underrättelseorientering från polisens nationella operativa avdelning () på allvarliga brister i polisens arbete mot sexualbrott på nätet. ligger, enligt uppgifterna, över 1 000 ärenden på hög utan att ha tilldelats en utredare. Av dessa är över 200 prioriterade, det vill säga att den misstänkta gärningspersonen tros aktivt leta efter barn eller ha tillgång till egna barn. Enligt tillgängliga uppgifter är problemen störst i polisregion , där 260 ärenden saknar utredare, men brister finns i samtliga polisregioner. Brist på utbildade it-forensiker och annan utredningspersonal är ett genomgående problem, men uppgifterna pekar på att det också finns problem i utredningsarbetet som sådant. Flertalet utredningar sägs läggas ned utan att en enda utredningsåtgärd genomförs, och det sägs också förekomma tveksamma eller juridiskt felaktiga anledningar till nedläggning. Den bild som framkommer är helt oacceptabel. Barnpornografibrott är dokumenterade sexuella övergrepp mot barn där bilderna om och om igen återkommer och förlänger traumat för barnen. Polisens arbete mot denna grova brottslighet måste stärkas kraftfullt. Detta handlar om resurser, men också om prioriteringar och om regeringens styrning av polisväsendet. Politiken måste ge polisen mer personal och kraftfullare tekniska verktyg för att hitta och plocka bort bilder från nätet. Varje polisregion måste ha utpekade ansvariga för dessa frågor. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta med anledning av de mycket oroande uppgifterna om brister i polisens utredning av sexualbrott mot barn på nätet?
fr · H811559 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:559 Tillfälliga undantag från strandskyddsregler av (L) till Miljö- och klimatminister (MP) I en skrivelse till regeringen har lyft behovet av att kunna ge tillfälliga dispenser från strandskydd. Bakgrunden till detta är en evenemangsstrand som skapats för att bland annat ge goda förutsättningar för ett av stora idrottsevenemang, där runt 100 000 ungdomar samlas för att spela såväl handboll som fotboll. Beachhandboll har spelats i och har med sina 1 450 deltagande lag blivit något av handbollens motsvarighet till . Den konstgjorda evenemangsstranden har skapats på en tidigare outnyttjad yta i närheten av ett industriområde för att avlasta badstranden och säkra allmänhetens tillgång till den naturliga strandremsan även när stora evenemang pågår. Med motivet att allmänheten måste ha tillgång till (den skapade) strandlinjen har det beslutats av , och bekräftats av mark- och miljödomstolen, att ett staket måste sättas upp för att skilja evenemanget från havet. Det innebär naturligtvis ett stort bakslag för evenemanget och en kraftigt försämrad upplevelse för besökarna. Det finns också säkerhetsaspekter som talar emot ett staket mot havet. Även om jag inte begär att statsrådet ska kommentera det enskilda ärendet vill jag lyfta den generella frågan om möjligheten till tillfälliga undantag från strandskyddsregler. Strandskyddet är viktigt att värna, som det behövs utrymme i lagstiftningen för ökad flexibilitet och ibland tillfälliga dispenser för att underlätta för friluftsliv och folkhälsofrämjande arrangemang, till exempel idrottsevenemang. Inom ramen för januarisamarbetet pågår en översyn av strandskyddsreglerna för att ta större hänsyn till att befolkningstäthet och exploateringstryck för bebyggelse varierar stort över landet. Såväl som med ett reformerat strandskydd finns det dock även ett behov av flexibilitet för att ge möjlighet till tillfälliga och tidsbegränsade undantag för att möjliggöra evenemang och säkra allmänhetens tillgång övriga delar av året. Vid sidan av och utöver den generella översyn av strandskyddet som pågår bör det därför också skapas större utrymme för sådana tillfälliga dispenser. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att återkomma till med förslag som skapar möjlighet till tillfälliga dispenser från strandskyddsreglerna för att möjliggöra tillfälliga evenemang?
fr · H811560 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:560 Demokratibistånd under snabba omvärldsförändringar av (M) till Statsrådet (MP) Efter det belarusiska presidentvalet och de omfattande protester mot valfusk och vanstyre som präglar landet därefter uppstår avgörande frågor om omvärldens möjlighet att bidra till förändring och demokratisering. Att valresultatet inte accepterats samt att EU-sanktioner nu införts mot regimföreträdare som gör sig skyldiga till brott mot den egna befolkningen är viktiga åtgärder. och många andra länder har bedrivit ett aktivt demokratibistånd riktat till den politiska oppositionen och civilsamhället i . Det handlar inte minst om kapacitetsbyggande insatser som ska bidra till en demokratisk förändring på lång sikt. När situationen i landet nu förändras snabbt uppstår frågor om det svenska biståndets förmåga att anpassa sig efter det rådande läget i mottagarlandet. Därtill uppstår frågor om förmåga att stödja mindre insatser riktade till centrala förändringsaktörer, vilka ofta kan vara mer träffsäkra särskilt i tider av snabb förändring. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att anpassa de svenska insatserna i efter rådande situation i landet och för att främja våra utrikespolitiska intressen som demokrati och mänskliga rättigheter?
fr · H811561 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:561 Statligt ägda bolag med verksamhet i av (M) till Näringsminister (S) De folkliga protesterna mot den illegitima regimen i har pågått i över . EU-sanktioner har införts mot och andra regimföreträdare, vilket är ett steg i rätt riktning. När våldet mot demonstranter och oppositionella fortsatt är påtagligt blir det än viktigare att omvärlden ytterligare markerar mot regimens brott. I auktoritära länder som , där staten spelar en aktiv roll i ekonomin, uppstår en oklar gränsdragning mellan vad som bör räknas som privata och offentliga aktörer. Med anledning av vad som anförs ovan vill jag fråga näringsminister : Har ministern följt upp frågan om svenska statligt ägda bolags verksamhet i och deras eventuella affärsförbindelser med den belarusiska regimen?
fr · H811562 · 2020-11-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:562 Vinterdäck på tunga fordon av (S) till Statsrådet (S) Det har gått den socialdemokratiskt ledda regering beslutade att alla tunga fordon som framförs på svenska vägar ska utrustas med vinterdäck på fordonets samtliga axlar. Detta beslut fattades primärt för att öka trafiksäkerheten men det kan även finnas andra effekter som försvårar den illojala konkurrensen inom åkerinäringen. För att detta regeringsbeslut ska få full effekt måste vi få ökade kontroller på våra vägar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur har statsrådet säkerställt att polisens arbete med kontroller av att kravet på vinterdäck på tunga fordon efterlevts sedan beslutet fattades samt att kontroller planeras inför kommande vinter?