ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712702 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:702 av (SD) Felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen har frågat mig vilka åtgärder regeringen vidtagit för att dels analysera omfattningen och orsakerna bakom de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen, dels minska förekomsten av desamma. Grunden för en välfärdsstat som är att välfärden kommer alla till del. Vi betalar skatt efter förmåga och får stöd när vi behöver det. I det perspektivet är naturligtvis fusk och missbruk av välfärdssystemen mycket allvarligt och luckor och brister ska täppas till. Delegationen för korrekta utbetalningars arbete är en del i att få en bättre bild av problemen så att nya insatser kan riktas dit de får störst effekt. Som tas upp i delegationens rapporter gör även ansvariga myndigheter riskanalyser och omfattningsstudier för de system de ansvarar för. Detta är också en fråga regeringen ständigt arbetar med. trädde skärpningar av både bidragsbrottslagen och lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen i kraft. Straffskalan för grovt bidragsbrott har skärpts och skyldigheten för myndigheterna att lämna underrättelse vid felaktiga utbetalningar har utökats till att omfatta stöd som betalas ut till företag. Jag kan också nämna det myndighetsgemensamma arbetet för att motverka organiserad brottslighet. Man har bl.a. lagfört personer för bedrägeri mot tandvårdsförsäkringen och assistansersättningen. och har också fått i uppdrag att se över hur arbetet med utredning och lagföring av bidragsbrott kan förbättras. Delegationens arbete visar dock att alla fel inte är fusk och myndigheterna kan behöva se över vissa aspekter av sitt arbete. Delegationens slutbetänkande och dess underlagsrapporter ger ytterligare underlag och mer kunskap för vidare åtgärder. Regeringen kommer , utöver annat pågående arbete, att analysera och bereda delegationens förslag.
frs · H712703 · 2020-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:703 av (M) En översyn av knivlagen har frågat justitie- och migrationsministern om han avser att ta initiativ till en översyn av knivlagen. Frågan har överlämnats till mig. Eftersom ställde en liknande fråga väljer jag att hänvisa till det svar som jag lämnade då. Jag vill tillägga att om en kniv kommer till brottslig användning vid exempelvis ett rån gäller naturligtvis helt andra straffskalor än de som finns i knivlagen. Jag vill också påminna om att avslog en motion om översyn av knivlagen med hänvisning till att de nuvarande straffskalorna i knivlagen är adekvata. Regeringen kommer fortsätta att följa utvecklingen noga.
frs · H712704 · 2020-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:704 av (M) Påföljder vid ungdomsbrott har frågat mig om jag anser att hanteringen av tillkännagivandet om ungdomspåföljden helgavskiljning med fotboja är tillräckligt skyndsam då det gått tillkännagivandet och jag ännu inte har presenterat något lagförslag gällande ungdomsövervakning. Det är viktigt med tidiga insatser för barn och unga som riskerar att hamna i kriminalitet. Det är också viktigt att vi har tydliga och konsekventa ungdomspåföljder som kan bidra till att förebygga och hindra att unga fortsätter begå brott. Regeringen har presenterat ett 34-punktsprogram mot gängkriminalitet som bl.a. innehåller flera åtgärder som riktas helt eller delvis mot unga lagöverträdare. Som känner till föreslog bl.a. en ny ungdomspåföljd, ungdomsövervakning. Ungdomsövervakning föreslås innefatta tydliga inskränkningar i den unges rörelsefrihet, som utgångspunkt i form av så kallad helghemarrest. Inskränkningarna ska kunna kontrolleras med elektroniska hjälpmedel. Genom förslaget ges domstolen möjlighet att vid allvarlig brottslighet och återfallssituationer välja ett påföljdsalternativ som är lämpligt och trovärdigt både i fråga om innehåll och ingripandegrad. Den borgerliga regeringen vidtog dessvärre inga åtgärder för att gå vidare med förslagen. Sedan utredningens ställningstaganden gjordes har vissa av förutsättningarna för dessa förändrats. Jag gav därför en utredare i uppdrag att överväga och komplettera förslag om unga lagöverträdare. Utredaren redovisade sitt uppdrag i promemorian Nya ungdomspåföljder (Ds 2017:25). Ett utkast till lagrådsremiss med förslag om att införa den nya påföljden ungdomsövervakning har remitterats och bereds. Införandet av påföljden är en del av 34-punktsprogrammet. Regeringen avser att lägga fram förslag .
frs · H712705 · 2020-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:705 av (M) Straffreduktionen för unga vuxna vid grov brottslighet har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att straffreduktionen för unga vuxna vid grov brottslighet ska ändras eller om jag menar att det är rimligt att en myndig brottsling får straffrabatt för rån efter rån efter rån även . Det är viktigt att bekämpa såväl brotten som brottens orsaker. Unga ska inte begå brott eller befinna sig i sammanhang där brott begås. För att förhindra det behövs många insatser. Regeringen har presenterat ett 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten. Det innehåller bl.a. ett flertal nya verktyg för de brottsbekämpande myndigheterna, hårdare straff samt ett bättre brottsförebyggande arbete. Flera av 34-punktsprogrammets åtgärder riktas helt eller delvis mot unga lagöverträdare. Vi ska t.ex. förbättra utredningarna när barn misstänks för brott, permanenta arbetet med snabbare lagföring, införa den nya påföljden ungdomsövervakning och skärpa straffen för den som rekryterar unga till kriminalitet. Rånen tas i programmet upp som ett exempel på brott där man måste gå in med mer frihetsberövande insatser. Därför ska det utredas om fler brott som ofta begås i gängmiljö behöver få skärpta straff för att spegla brottets allvar och ge möjlighet till obligatorisk häktning. Det har fungerat väl för vapenbrotten. I 34-punktsprogrammet ingår också att tillföra ytterligare medel till LVU-placeringar, att tillhandahålla fler med god kvalitet för att förhindra återfall i brott, att förbättra möjligheter att kunna gripa in tidigare och i fler situationer samt att långsiktigt satsa på skolor och socialtjänst i socialt utsatta områden. Det är viktigt att samhällets aktörer samarbetar kring barn och unga som riskerar att begå eller begår brott, vilket framhålls i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott. När det gäller ungdomsreduktionen har vi i under en mycket haft ett system med särskilda straffrättsliga regler för unga som begår brott. Detta system har anpassats till ungas bristande mognad och särskilda behov och syftar bl.a. till att motverka riskerna för fortsatt brottslighet. Det är viktigt, men det finns behov av förändringar. Denna fråga tas upp i 34-punktsprogrammet och regeringen bereder nu förslag. Vi återkommer till när detta arbete är färdigt.
frs · H712706 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:706 av (M) Neutralitet när det gäller skatt på vatten och el har frågat mig vad jag avser att ta för initiativ med anledning av en vägledande dom från i syfte att förändra lagen så att den är neutral rörande moms beroende på vilken metod som används för mätning av förbrukning av el och vatten. har, mot bakgrund av ett avgörande från , bedömt mervärdesskatteplikten för fastighetsägares tillhandahållanden av el och vatten till de boende. I domen bedöms inte frågan om avdragsrätt för inköp och installation av anläggningar för el respektive vatten, utan den frågan ska nu behandlas av . Domen innebär att en fastighetsägare som tillhandhåller el eller vatten mot en specificerad avgift och efter uppmätt förbrukning kan bli skattskyldig för mervärdesskatt avseende el- och vattenleveranser. Tillhandahållandena kommer då att behandlas på liknande sätt som när de görs direkt av en annan el- eller vattenleverantör.
frs · H712707 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:707 av (M) Cytodiagnostiker har frågat mig om jag avser ta några initiativ för att ge cytodiagnostiker en skyddad titel och legitimation. I propositionen Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och (prop. 2012/13:175) bedömde den dåvarande borgerliga regeringen att legitimation eller annan behörighetsreglering inte bör införas för cytodiagnostiker. Det stora flertalet cytodiagnostiker har en yrkesexamen som biomedicinska analytiker och en påbyggnadsutbildning i diagnostisk cytologi. Därmed har med några få undantag de som arbetar som cytodiagnostiker en legitimation som biomedicinsk analytiker, vilket medför att patientsäkerhetskravet uppfylls. Därtill står cytodiagnostiker som hälso- och sjukvårdspersonal under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg, och de omfattas av det ansvar arbetsgivaren har för att personalen har den kompetens som krävs. Det är också regeringens uppfattning att dubbla legitimationer ska undvikas. För att brett stärka cancervården fortsätter regeringen att avsätta till området. Därutöver avsätts 2020 för insatser som syftar till att förbättra förutsättningarna för vårdens medarbetare och för stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården.
frs · H712708 · 2020-01-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:708 och 2019/20:709 av (M) Riktlinjer för anhållande av unga och Riktlinjer gällande okända gärningsmän har frågat mig om jag anser att riktlinjer om anhållande av barn är rimliga och, om inte, om jag avser att vidta åtgärder i skärpande riktning. Hon har också frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta i syfte att underlätta möjligheterna för att hantera och anhålla personer, framför allt unga personer, vars identitet inte kan fastställas. Jag väljer att besvara båda dessa frågor . och i internationell samsyn gäller särskilda regler för barn i rättsprocessen. Ett exempel på det är reglerna i FN:s konvention om barnets rättigheter. ska enligt konventionen, som blev svensk lag , säkerställa att anhållande och annat frihetsberövande av ett barn endast används som en sista utväg och för kortast lämpliga tid. I linje härmed anhålls endast de barn som misstänks för allvarliga brott. För det fall den misstänkte är okänd finns utökade möjligheter till anhållande. Detta kommer till uttryck i både lagar och riktlinjer. Svensk lag och riktlinjer behöver stämma överens med internationella åtaganden. För att stärka samhällets förmåga att hantera brott begångna av unga personer har regeringen beslutat om att tillsätta en utredning som har i uppdrag att göra en bred översyn av reglerna om utredningar mot barn som begår brott. Syftet med översynen är att förbättra regelverket och säkerställa en hög grad av rättssäkerhet och effektivitet i utredningar mot barn. Tidiga och ändamålsenliga insatser från samhällets sida för barn som begår brott kan hindra en negativ spiral och bidra till att barnet får den hjälp och det stöd som han eller hon behöver. Det ingår därför i utredarens uppdrag att bl.a. se över systemet med bevistalan och ta ställning till om även åklagare bör kunna initiera en bevistalan samt analysera om bestämmelserna om förhör med barn som misstänks för brott är ändamålsenliga. För regeringen är brottsbekämpningen en högt prioriterad fråga. Personrån och misshandel är allvarliga och integritetskränkande brott och ska bekämpas med samhällets fulla kraft. Unga ska inte begå brott eller befinna sig i sammanhang där brott begås. Därför bedriver regeringen ett arbete på bred front för att stärka polisen med fler medarbetare, skärpa straffen och genomföra långsiktiga brottsförebyggande åtgärder. Genom regeringens åtgärder mot gängkriminaliteten i 34-punktsprogrammet vidtas flera kraftfulla åtgärder både för att bekämpa kriminaliteten och för att lösa brottens orsaker på .
frs · H712709 · 2020-01-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:708 och 2019/20:709 av (M) Riktlinjer för anhållande av unga och Riktlinjer gällande okända gärningsmän har frågat mig om jag anser att riktlinjer om anhållande av barn är rimliga och, om inte, om jag avser att vidta åtgärder i skärpande riktning. Hon har också frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta i syfte att underlätta möjligheterna för att hantera och anhålla personer, framför allt unga personer, vars identitet inte kan fastställas. Jag väljer att besvara båda dessa frågor . och i internationell samsyn gäller särskilda regler för barn i rättsprocessen. Ett exempel på det är reglerna i FN:s konvention om barnets rättigheter. ska enligt konventionen, som blev svensk lag , säkerställa att anhållande och annat frihetsberövande av ett barn endast används som en sista utväg och för kortast lämpliga tid. I linje härmed anhålls endast de barn som misstänks för allvarliga brott. För det fall den misstänkte är okänd finns utökade möjligheter till anhållande. Detta kommer till uttryck i både lagar och riktlinjer. Svensk lag och riktlinjer behöver stämma överens med internationella åtaganden. För att stärka samhällets förmåga att hantera brott begångna av unga personer har regeringen beslutat om att tillsätta en utredning som har i uppdrag att göra en bred översyn av reglerna om utredningar mot barn som begår brott. Syftet med översynen är att förbättra regelverket och säkerställa en hög grad av rättssäkerhet och effektivitet i utredningar mot barn. Tidiga och ändamålsenliga insatser från samhällets sida för barn som begår brott kan hindra en negativ spiral och bidra till att barnet får den hjälp och det stöd som han eller hon behöver. Det ingår därför i utredarens uppdrag att bl.a. se över systemet med bevistalan och ta ställning till om även åklagare bör kunna initiera en bevistalan samt analysera om bestämmelserna om förhör med barn som misstänks för brott är ändamålsenliga. För regeringen är brottsbekämpningen en högt prioriterad fråga. Personrån och misshandel är allvarliga och integritetskränkande brott och ska bekämpas med samhällets fulla kraft. Unga ska inte begå brott eller befinna sig i sammanhang där brott begås. Därför bedriver regeringen ett arbete på bred front för att stärka polisen med fler medarbetare, skärpa straffen och genomföra långsiktiga brottsförebyggande åtgärder. Genom regeringens åtgärder mot gängkriminaliteten i 34-punktsprogrammet vidtas flera kraftfulla åtgärder både för att bekämpa kriminaliteten och för att lösa brottens orsaker på .
frs · H712710 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:710 av (M) har frågat mig hur jag ämnar verka för att ska driva på för en klimatlag på EU-nivå, som nämnt av statsministern i anförandet om EU-deklarationen . Regeringen delar uppfattningen att klimatkrisen är en av vår tids största frågor och att vi behöver agera med effektiva och handfasta lösningar både på nationell, europeisk och global nivå för att motverka den globala uppvärmningen i enlighet med 1,5-gradersmål. Som en del i detta arbete har regeringspartierna tillsammans med och Liberalerna slagit fast att ska driva på för en europeisk klimatlag, vilket även utgör en av regeringens prioriteringar för EU:s lagstiftningsperiod 2019–2024. EU har enats om lagstiftning till 2030 för att genomföra sitt åtagande under , men det saknas fortfarande en övergripande klimatlag likt den svenska klimatlagen som antogs 2017. Regeringen anser att en klimatlag på EU-nivå bör skapa ett långsiktigt och övergripande ramverk för EU:s klimatomställning genom att lägga fast det långsiktiga utsläppsmålet om netto-noll utsläpp i hela EU till samt vägledande principer för hur omställningen ska understödjas genom framtida lagstiftning. övergripande prioriteringar för en klimatlag förankrades med i Miljö- och jordbruksutskottet . Arbetet för en europeisk klimatlag har redan påbörjats. Under miljörådet överlämnade jag ett brev till kommissionärerna som bland annat redogjorde för prioriteringar för en klimatlag. Ett brev som mer utförligt redogör för ståndpunkt har också delats med de övriga medlemsstaternas regeringar. Med detta som grund kommer regeringen att aktivt driva frågan om en europeisk klimatlag i kontakter med kommissionen och andra medlemsstater på olika nivåer. Kommissionen avser att presentera ett förslag om en klimatlag för EU som en del av den så kallade gröna given, vars målsättning bland annat är att ska bli världens första klimatneutrala kontinent. Regeringen kommer att återkomma till när förslaget presenterats och jag ser fram emot att diskutera denna viktiga fråga vidare.
frs · H712711 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:711 av (V) Svenska adoptioner från har frågat mig om regeringen har för avsikt att vidta några åtgärder med anledning av de uppgifter som framkommit om adoptioner från . Jag och regeringen tar händelserna på allra största allvar och det är nödvändigt att vi får klarhet i vad som hänt. Det pågår i en brottsutredning som omfattar adoptioner från till ett antal länder –90-talen, däribland . Parallellt med brottsutredningen har en parlamentariskt tillsatt kommission arbetat för att undersöka händelserna. Det är viktigt att den som känner att det kan finnas oklarheter kring hans eller hennes adoption kan få stöd i att söka information. För att möjliggöra hjälp till de individer som vill söka sin livshistoria och finna sina rötter har regeringen beslutat att ge Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) i uppdrag att genomföra ett pilotprojekt om individuellt stöd till adopterade i samband med så kallad ursprungssökning – 2021. Stödet avgränsas inte enbart till personer som adopterats från , utan finns tillgängligt för alla internationellt adopterade som söker sin biologiska familj.
frs · H712712 · 2020-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:712 av (V) Bostadstillägg i sjuk- och aktivitetsersättningen har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att höja bostadskostnadstaket i bostadstillägget för sjuk- och aktivitetsersättningen. De som är långvarigt sjuka och inte kan jobba har länge halkat efter ekonomiskt. Regeringen stärkte 2018 den ekonomiska tryggheten för personer med sjuk- och aktivitetsersättning genom höjt bostadstillägg, sänkt skatt och höjd garantiersättning. Bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget höjdes från . Taket i bostadstillägget höjdes . Ersättningsgraden höjdes från för boendekostnader . För boendekostnader över 5000 sattes ersättningsnivån till (prop. 2017/18:1). Genom takhöjningen fick betydligt fler bostadstillägg baserat på hela sin boendekostnad. Andelen med bostadskostnad över taket bland personer med sjuk- och aktivitetsersättning minskade från . Höjningen av bostadstillägget för pensionärer från ingår i handlingsplanen för mer jämställda pensioner och är en del av Pensionsgruppens pensionsöverenskommelse . Pensionsgruppen har ansvar och mandat för ålderspensionssystemet men inte andra delar. Regeringen fortsätter arbeta för ekonomisk trygghet, och den rehabilitering som behövs, åt personer som inte kan arbeta på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning.
frs · H712713 · 2020-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:713 av (V) Skyddet av ål har frågat mig om jag avser att verka för att införa ett reduktionsmål i EU för att på så sätt skydda en hotad art som ålen. Regeringens övergripande målsättning är att EU:s förvaltningsåtgärder ska vara i linje med den reformerade fiskeripolitikens mål och principer samt att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. Den europeiska ålen påträffas i inlandsvatten, kustvatten och i det öppna havet. Den förekommer i stora delar av , och delar av med avrinningsområden i . Alla individer flyttar till och från , som är det enda område där ålen leker. Ålens livscykel är komplex där varje individ genomgår ett antal olika livsstadier och en omfattande migration till och mellan olika vattenområden från födsel, uppväxt, könsmognad och lek. I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1100/2007 av om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål har utarbetat en nationell plan för förvaltning av ål. fick sin plan godkänd av Europeiska kommissionen . Sedan det generella förbudet mot ålfiske infördes i har det svenska fisket av ål minskat . Kommissionen utvärderar den europeiska ålförvaltningen, och de nationella förvaltningsplanerna, och vi bör avvakta resultatet. Regeringen anser att det är viktigt att vi får till stånd en helhetslösning med långsiktiga åtgärder för ålen inom hela EU. Eftersom ålen är ett och samma bestånd i hela är återhämtningen beroende av att åtgärder genomförs i alla länder.
frs · H712714 · 2020-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:714 av (L) En fortsatt drift av har frågat mig om jag är beredd att skyndsamt tillsätta en oberoende snabbutredning av en fortsatt drift av . huvudägare fattade ett inriktningsbeslut om en stängning av reaktorerna i tidsintervallet 2018–2020. Ett formellt beslut om stängning har senare tagits av . Armans Teimouris fråga hänvisar till ett internt underlag om en enskild anläggning. Jag har i rollen som energiminister inte några synpunkter på Vattenfallkoncernens marknadsmässiga bedömningar.
frs · H712715 · 2020-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:715 av (M) Utvecklingen på har frågat mig vad jag avser göra mot den socialdemokratiska regeringen i EU-landet när det gäller att stå upp för mediefriheten och som ett led i proklamerade demokratioffensiv. Regeringen följer noga den politiska utvecklingen på . Det är viktigt att mordet på journalisten nu utreds av det maltesiska rättsväsendet. Regeringen utgår från att en grundlig och oberoende utredning genomförs. Fri och oberoende media tillsammans med ett livskraftigt civilsamhälle utgör kärnan i en välfungerande och hållbar demokrati och har en central plats i vår demokratisatsning. Hot, våld och även mord på journalister är ett växande problem som utgör en fara för det fria ordet och det demokratiska samtalet. Yttrandefrihet och transparens är en grundförutsättning för demokrati och grundläggande principer för EU-samarbetet. Arbetet med journalisters säkerhet är en tydlig prioritering i den svenska utrikespolitiken. Inte minst arbetar vi med ansvarsutkrävande för brott riktade mot utövare av yttrandefriheten. arbetar med att stärka säkerheten för journalister. Det handlar både om reaktiva och proaktiva åtgärder för att hantera och förebygga hot och våld, såsom stöd till utbildningsinsatser för att främja självständig och oberoende journalistik överlag. Det krympande demokratiska utrymmet begränsar även medias möjlighet att verka fritt. Vi uppmärksammar och agerar mot otillåtna inskränkningar av yttrandefriheten i såväl multilaterala forum som bilaterala relationer.
frs · H712716 · 2020-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:716 av (M) Transparens i biståndet har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att försäkra sig om att informationstjänsten är tillfredsställande tillgängligt framgent. Anledningen till att frågeställaren inte kunde besöka webbsidan berodde på ett tillfälligt externt fel, vilket Sida meddelat ska vara åtgärdat. Myndigheten har även meddelat mig att framöver förväntas fungera som planerat, utan längre störningar. Givet denna förklaring avser regeringen inte vidta ytterligare åtgärder för tillfället, men har anledning att återkomma om situationen skulle ändra sig. är en viktig beståndsdel i transparensgarantin som infördes . Garantin ska säkerställa den öppenhet kring det svenska utvecklingssamarbetet som regeringen strävar efter. I dialog med bland annat Sida ser vi löpande över hur informationstjänster såsom och andra transparensverktyg kan utvecklas och förbättras.