ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712929 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:929 av (M) Skolans värdegrund och barns utsatthet har med hänvisning till en artikel publicerad i frågat mig vad jag avser att göra för att stoppa den växande problematiken med att barn i landet utsätts negativt under skoldagen på grund av sina föräldrars yrke och verksamhet inom livsmedelsindustrin och föräldrarnas företag på landsbygden. Alla elever har rätt till en bra utbildning i en trygg miljö. Skolan ska vara en trygg plats där eleverna kan inhämta och utveckla såväl kunskaper som värden. Alla som arbetar i skolan ska enligt skollagen (2010:800) förmedla och förankra samhällets grundläggande värden. Skolan har ett demokratiskt uppdrag och personalen måste verka för att demokratins idéer blir vägledande i sitt arbete. Undervisningen i skolan ska vara saklig och allsidig, öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Skolan ska vara fri från diskriminering och kränkande behandling. Trygghet och studiero är en förutsättning för elevernas lärande och utveckling. Utbildningen ska enligt skollagen utformas så att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. infördes nya bestämmelser i läroplanerna för och gymnasieskolan som tydliggör rektors särskilda ansvar för detta. Skolan har enligt skollagen och diskrimineringslagen (2008:567) en skyldighet att motverka alla former av kränkande behandling. och har tillsyn över att bestämmelserna i skollagen respektive diskrimineringslagen följs. I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns krav på en god arbetsmiljö. har i uppdrag att genomföra kompetensutvecklings- och stödinsatser för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, till exempel avseende trygghet, studiero och arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. För att stärka skyddet mot diskriminering och kränkande behandling för barn och elever i skolan har regeringen fattat beslut om direktiv till Utredningen om en effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskriminerings-lagen (dir. 2018:99 och 2019:63). Utredaren ska bland annat analysera hur tillsynen över bestämmelserna i diskrimineringslagen när det gäller det skollagsreglerade området i sin helhet kan flyttas till Skolinspektionen. Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår att det ska tas fram en nationell plan för studiero och trygghet i skolan. Regeringen har vidtagit en rad konkreta åtgärder för att varje skola ska förebygga och hantera elevers utsatthet för kränkande behandling och diskriminering. Som med mycket annat i skolan behövs både tydliga bestämmelser och ett systematiskt utvecklingsarbete för att nå de resultat vi eftersträvar. Vårt arbete med detta fortsätter.
frs · H712930 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:890 av (SD) Terroristlöner, 2019/20:917 av (M) och terrorlöner och 2019/20:930 av (M) Budgetstöd till palestinska myndigheten har frågat mig om jag menar att ”pengar som betalas ut till terrorister, eller deras familjer, för att de mördat israeler är en form av socialbidrag” och huruvida regeringen kommer att ”fortsätta betala svenska skattemedel i bistånd som möjliggör att den palestinska myndigheten kan fortsätta finansiera terrorister och deras familjer”. undrar på vilket sätt regeringen och jag agerar för att de palestinska myndigheterna ska ta avstånd från terrorism och våldshandlingar mot den israeliska civilbefolkningen och om jag med säkerhet kan säga att inte bidragit till ”de så kallade terrorlönerna”. Slutligen har frågat mig varför jag i intervju påstått att inte har något budgetstöd till palestinska myndigheten. Frågor på detta tema har tidigare ställts i till den nuvarande och tidigare regeringar och svaret fortsätter att vara detsamma: svenska biståndsmedel går inte till terrorism. Premisserna för frågor är dessutom felaktiga. Med undantag för ett kompetenshöjande samarbete med miljömyndigheten inom bland annat klimatfrågor ger inget bistånd till palestinska myndigheter. Det svenska Palestinabiståndet går framförallt till stärkandet av demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och jämställdhet. engagemang är, utöver de generella målen för biståndet, ämnat att bidra till att främja fred och motverka våld i alla dess former. Regeringen är också tydlig i dialogen med företrädare för om vikten av att ta avstånd från våld och hatpropaganda. Regeringen fördömer givetvis terrorism och står upp för israelers och palestiniers legitima säkerhetsbehov. Frågan om fängslade palestinier berör stora delar av det palestinska samhället och är nära kopplad till den kraftigt polariserade konflikten. PLO, som tog avstånd från terrorism 1988, anger att man betalar ut pengar till fängslade och skadade palestinier samt till döda och fängslades familjemedlemmar med utgångspunkten att dessa inte ska överges. I många fall handlar det om överlevnad i ett samhälle där få skyddsnät finns. ger inget budgetstöd till och bidrar alltså inte till dessa utbetalningar.
frs · H712931 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:931 av (M) UNRWA:s skolmaterial Med referens till uppgifter om antisemitiska inslag och uppmaning till våld i UNRWA:s skolmaterial, har frågat vad jag och regeringen gjort för att informera oss i denna fråga för att kunna konstatera att problematiken upphört. har också frågat om har spelat en aktiv roll för att få bort våldsbejakande material från UNRWA:s skolor. Regeringens uppfattning och erfarenhet är att UNRWA har fungerande rutiner för att hantera de situationer där läromedlen inte lever upp till FN:s standarder. UNRWA granskar den kurslitteratur som används och vidtar åtgärder om material inte lever upp till FN:s värderingar. UNRWA:s lärare ska i förekommande fall identifiera problematiska formuleringar och bedöma dem i förhållande till FN:s riktlinjer. Det var efter en granskning som UNRWA:s lärarkår instruerades att inte använda ett specifikt läromedel i sin undervisning. Som ett oberoende FN-organ har UNRWA emellertid inte mandat att ändra i värdländernas utbildningsmaterial, vilket ses som en fråga om nationell suveränitet. EU och andra givare för dialog med värdländerna om läroplaner och skolböcker. för också en nära och återkommande dialog med UNRWA och understryker vikten av att utbildningsmaterialet lever upp till FN:s standarder. Dessa frågor är sedan en del i UNRWA:s dialog med värdländerna. Betydelsen regeringen fäster vid dessa frågor understryks i strategi för samarbetet med UNRWA, nämligen att UNRWA säkerställer, utvecklar och utvärderar sitt arbete med att i undervisningen främja FN:s grundläggande värderingar och principer. EU ska därtill genomföra en oberoende genomlysning av palestinska skolböcker, vars resultat vi naturligtvis kommer följa upp i vår dialog med .
frs · H712932 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:932 av (M) livsmedelsstrategi har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att freda branschen. Låt mig inledningsvis understryka att det är angeläget att den svenska livsmedelskedjan är långsiktigt konkurrenskraftig för att kunna attrahera morgondagens stjärnor och för att det ska vara attraktivt att driva vidare ett familjejordbruk. Den nationella livsmedelsstrategin med sikte mot antogs av . Den innebär att en tydlig linje är förankrad för livsmedelspolitiken . Strategins övergripande mål är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. fattade regeringen beslut om en ny handlingsplan för livsmedelsstrategin som innehåller långsiktiga åtgärder . Handlingsplanen innehåller satsningar på fram , dessutom görs ytterligare satsningar på totalt . Regeringen satsar bland annat på följande för att stärka livsmedelskedjans och primärproduktionens konkurrenskraft: Forskning och Innovation - innovation är en nyckel till att säkra konkurrenskraft och tillväxt. Därför har vi avsatt medel på det nationella livsmedelsforskningsprogrammet på Formas och medel på för att stärka innovationsarbetet inom den svenska livsmedelskedjan. Brist på rätt kompetens utgör ett hinder för att företagen ska växa. Därför har fått i uppdrag att analysera kompetensbehovet i livsmedelskedjan för att därefter genomföra åtgärder. Regelförenkling - företag i livsmedelsbranschen berörs av ett stort antal regler. Därför har fått i uppdrag att analysera den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan utifrån konkurrenskraft, tillväxtmöjligheter och innovationsförmåga. Livsmedelsexport - är en liten marknad och för att stärka svensk konkurrenskraft behöver vi bli duktigare på export. Därför har Business fått i uppdrag att fortsätta sitt arbete att främja livsmedelsexport. Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är dessutom ett viktigt verktyg för att stärka den svenska primärproduktionen, vilket vi har med oss i förberedelserna för den nya perioden av den gemensamma jordbrukspolitiken. Sammantaget ser jag att den svenska livsmedelskedjan har en stor potential som är viktig att utnyttja och jag avser att fortsätta mitt arbete med att stärka branschen och öka attraktiviteten i att jobba i livsmedelskedjan. Vi ska vara stolta över det svenska matundret.
frs · H712933 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:933 av (V) Skatteplanering i kommunala bostadsbolag har, mot bakgrund av den fastighetspaketering som genomförs av kommunala bostadsbolag, frågat mig när jag avser att föreslå en lagändring som förhindrar denna form av avancerad skatteplanering. Välfärdssamhället kräver ett legitimt skattesystem där alla är med och betalar skatt efter förmåga. Transaktioner som enbart görs i syfte att undvika skatt är alltid ett problem. När företag ägnar sig åt fastighetspaketering enbart i syfte att undvika skatt skadar det tilltron till skattesystemet. Den så kallade har i sitt betänkande (SOU 2017:27) lämnat förslag för att komma åt problemet med fastighetspaketering. Förslaget, som är av komplicerad natur, bereds i . Det går inte att säga när besked kommer att lämnas om den fortsatta hanteringen av utredningens förslag.
frs · H712934 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:934 av (V) Kvinno- och tjejjourers framtida finansiering har frågat mig om jag och regeringen kommer att införa en ny modell för statsbidrag till kvinno- och tjejjourer som innebär att insatsen skyddat boende kräver upphandling enligt lagen om offentlig upphandling (). Jag delar uppfattning att kvinno- och tjejjourer är en stor tillgång för vårt samhälle. Förslaget om en ny förordning i promemorian Ny modell för statsbidrag till vissa ideella organisationer inom brottsofferområdet (Ds 2019:7) handlar emellertid inte om upphandling av skyddat boende enligt utan om statsbidrag till verksamheter som ideella organisationer inte bedriver på det offentligas uppdrag. Samma sak gäller den nuvarande förordningen om statsbidrag till kvinno- och tjejjourer.
frs · H712935 · 2020-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:935 av (M) Den sekundära bostadsmarknaden har frågat mig vart om den sekundära bostadsmarknaden, som borde kommit 2017, har tagit vägen och om jag haft möjlighet att se den. Regeringen beslutade att ska kartlägga omfattningen av och inriktningen på den sekundära bostadsmarknaden. Beslutet avsåg inte hur resultatet av kartläggningen skulle publiceras. publicerade inte en rapport . Istället kartlägger kontinuerligt utvecklingen på den sekundära bostadsmarknaden. De publicerar uppdaterade uppgifter på sin hemsida. Jag tar del av resultaten i samband med att de publiceras.
frs · H712936 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:936 av (SD) Ambassaders omvärldsbevakning har frågat mig vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra UD:s och ambassadernas omvärldsbevakning med anledning av information i irakisk media om att den irakiske försvarsministern hade svenskt och irakiskt medborgarskap. Utlandsmyndigheterna rapporterar kontinuerligt till . sände 108 utlandsmyndigheter in mer än 10 000 rapporter rörande ett stort antal ämnesområden. och utlandsmyndigheterna har en löpande dialog om, och arbetar med, att anpassa rapporteringens omfång och innehåll till regeringens och behov.
frs · H712937 · 2020-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:937 av (SD) Svavelförordningen har frågat mig om jag anser att en förflyttning av tillsynsansvaret till skulle kunna förbättra efterlevnaden av svavelförordningen och därigenom bidra till minskade utsläpp. Det är djupt oroande när de regler som är uppsatta för att skydda människors hälsa och miljön inte följs. Regeringen arbetar därför aktivt för att förbättra regelefterlevnaden. Eftersom det finns starka ekonomiska incitament för att bryta mot svavelreglerna behövs ett fungerande sanktionssystem för att säkerställa att bestämmelserna följs. Regeringen införde därför miljösanktionsavgifter för överträdelser av svavelförordningen. Sanktionssystemet har varit på plats för att effekten av det säkert ska kunna utvärderas. De mätningar som görs visar dock på en väldigt hög efterlevnad. hänvisar i sin fråga till siffror som baserar sig på uppgifter . Nyare mätningar och visar att av alla fartyg nu följer reglerna. Sammantaget är det därför inte aktuellt att göra en förflyttning av tillsynsansvaret. Införandet av sanktionsavgiften sänder en tydlig signal till rederierna om att regeringen ser med största allvar på frågan och jag förutsätter att redarna kommer att fortsätta ta sitt ansvar och följa de regler som gäller i svenska vatten. Jag kommer att följa frågan noggrant.
frs · H712938 · 2020-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:938 av Boriana (M) inkludering i WHO Boriana har frågat mig om jag avser att ta upp frågan om inkludering i WHO under det extrainsatta mötet för EU-ländernas hälsoministrar i . Som utrikesminister har uttryckt i tidigare svar till har både och EU ett intresse av att deltar i internationella organisationer. Det internationella arbetet mot det nya coronaviruset (2019-nCoV) är ett exempel på ett område där det är skäligt och önskvärt att deltar. EU, och därigenom , har genom ett uttalande från utrikestjänsten förklarat att vi vill finna praktiska lösningar för hur ska kunna inlemmas i WHO:s arbete.
frs · H712939 · 2020-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:939 av Amineh Kakabaveh (-) Kvinnors ekonomiska oberoende Amineh Kakabaveh har frågat mig om regeringen kommer att ta fram nationella riktlinjer som ålägger kommuner och nämnder att betala ut ekonomiskt bistånd separat till män och kvinnor som lever i en parrelation. Jag håller med Amineh Kakabaveh om att ekonomiskt oberoende är en viktig förutsättning för att bekämpa hedersförtrycket. Regeringen anser att både kvinnor och män ska mötas av samma förväntningar från samhällets sida och ges rätt förutsättningar för att försörja sig själva. Åtgärder för att stärka kvinnors möjlighet till arbete och därmed egen försörjning är en viktig fråga för regeringen. Det ekonomiska biståndet utgör det yttersta skyddsnätet i trygghetssystemet och är ett komplement när samhällets generella system är otillräckliga. Det ekonomiska biståndet är den enda delen av de socialpolitiska stöden som baseras på hela hushållets inkomster och försörjningsbörda. Gifta makar har ansvar för att försörja varandra och inom försörjningsstödet gäller samma princip för sammanboende. Av kartläggning av jämställdhetsperspektivet inom ekonomiskt bistånd framgår att kommunerna ofta föredrar en dialog med paret i hushållet och möjlighet för dem att själva välja mellan olika utbetalningsalternativ. menar att socialsekreteraren behöver vara uppmärksam på om det finns indikation på att pengarna inte går till hyra och mat till familjen eller om någon av parterna inte har insyn i ekonomin och tillgång till pengarna. I dessa fall kan utbetalningen behöva styras av . Det är då möjligt att dela utbetalningen av försörjningsstöd till båda parter i ett hushåll, eller till exempel att betala ut försörjningsstödet enbart till kvinnan. Det kan finnas både fördelar och nackdelar med att införa en generell regel som ålägger kommuner att betala ut bistånd separat till mannen och kvinnan. Enligt saknas emellertid tillräcklig kunskap om och på vilket sätt de uppdelade utbetalningarna bidrar till ökad jämställdhet eller vilka andra konsekvenser det i övrigt kan medföra för hushållet eller för verksamheten ekonomiskt bistånd. bedömning är därför att det inte är aktuellt att utforma en nationell vägledning i frågan. har däremot som ett led i jämställdhetsuppdraget utvecklat ett tema om jämställdhet på där bland annat frågor som rör utbetalningar av ekonomiskt bistånd och ekonomiskt våld tas upp.
frs · H712940 · 2020-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:940 av (V) Transportstyrelsens råd om vindkraft och luftfart har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att Transportstyrelsen uppdaterar sina föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2010:155) som bland annat rör krav på utrustning med hinderbelysning vid anläggande av vindkraftsparker. Vindkraften spelar en allt viktigare roll i det svenska energisystemet och har stor betydelse för att uppnå målet om förnybar elproduktion till 2040. Det är därför viktigt med långsiktiga förutsättningar för vindkraften. Enligt Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2010:155) om markering av föremål som kan utgöra en fara för luftfarten samt om flyghinderanmälan, krävs högintensiv belysning för samtliga hinder som är eller högre, oavsett vilken typ av hinder det rör sig om. Detta har varit ett nationellt krav . Transportstyrelsen har sett över de nationella föreskrifterna om markering av föremål som kan utgöra en fara för luftfarten. Förslaget till ändringar har varit ute på remiss två gånger . Myndighetens samlade bedömning är, precis som tidigare, att det ur ett flygsäkerhetsperspektiv är motiverat att ha kvar kravet på högintensiva ljus på samtliga hinder som är eller högre. Högintensivt ljus ger en större framförhållning för piloten, vilket är viktigt inte minst för helikoptertrafik, räddningsinsatser och militär luftfart som kan befinna sig på låg höjd. Regeringen planerar därför inte att vidta några åtgärder.
frs · H712941 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:941 av (S) Statlig närvaro i hela landet har frågat mig om jag anser att regeringen har lyckats öka den statliga närvaron i landet med en fortsatt god kvalitet på myndighetsutöv-andet och om så inte är fallet, om jag avser att vidta några åtgärder. Under den förra mandatperioden påbörjade regeringen ett arbete med att stärka den statliga närvaron runt om i . Flera insatser har genomförts. Regeringen har fattat 21 beslut om lokalisering av hela eller delar av befintliga myndigheters verksamheter. Besluten har inneburit att statliga verksamheter fördelas jämnare i landet. Statliga arbetstillfällen har omlokaliserats från till andra delar av landet som till exempel , , , och . Det går inte att komma ifrån att det finns vissa utmaningar vid omlokaliseringar, framförallt eftersom myndigheten kan behöva rekrytera ny personal. Regeringens bedömning är dock att det finns förutsättningar för myndigheter som omlokaliseras att säkerställa kompetens och en väl fungerande verksamhet. Regeringen följer utvecklingen av myndigheternas verksamhet löpande, bland annat genom de årliga myndighetsdialogerna. Vidare har Kammarkollegiet fått i uppdrag att bland annat samla kunskaper om myndigheternas erfarenheter av omlokalisering. Uppdraget ska redovisas till regeringen . För att förstärka den statliga närvaron i hela landet har regeringen tagit initiativ för att etablera fler servicekontor. Under den förra mandatperioden etablerade regeringen tio nya servicekontor, bland annat i , och . Regeringen gav Statens servicecenter i uppdrag att öppna nya servicekontor i , , och . Genom att etablera dessa fyra kontor finns minst ett statligt servicekontor i varje så kallad . Vidare har , landshövding i , fått i uppdrag att utreda och lämna förslag på var nya kontor bör etableras samt analysera möjligheten att utöka serviceutbudet med ytterligare myndigheters verksamheter. Sammantaget har regeringen tagit flera initiativ som stärker den statliga närvaron i landet. Regeringen avser att fortsätta detta arbete.
frs · H712942 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:942 av (M) Granskning och revision av bistånd har med anledning av ett inslag i medier om korruption, frågat mig om jag och regeringen har kunskap om antalet avtal som Sida ingått där Sida frånsäger sig rätten att granska och kontrollera hur pengarna används, och vilka åtgärder jag kommer att vidta för att försäkra mig om att Sida inte frånsäger sig rätten att utföra revision och granskning . Låt mig först konstatera att reportaget i TV4 som ligger till grund för denna riksdagsfråga är grovt missvisande. Det projekt pratar om och visar bilder på har aldrig fått stöd av Sida. Det är engelska DFID som stöder projektet. Sida har anmält reportaget till . Sida avtalar inte bort möjlighet till kontroll över hur pengar används, varken beträffande FN eller andra avtalsparter. Sida begär och får rapportering om alla insatser som Sida finansierar. Dessa rapporter inkommer minst , i vissa fall oftare, och Sidas handläggare och controllers granskar och bedömer varje rapport. Därtill träffar Sida alla avtalspartners. Vid dessa möten diskuteras ekonomisk uppföljning och resultatredovisning. I många fall träffar Sida eller ambassaderna sina avtalspartners oftare än så. I tillägg till detta görs fältbesök och projektuppföljning på plats där insatserna genomförs. Alla Sidas samarbetspartners åtar sig i avtal att underställas årlig, kvalificerad och oberoende revision. Revision inom FN är inte att betrakta som ett undantag då det sker årlig extern revision i enlighet med de bestämmelser som alla medlemsstater har kommit överens om. Den externa och oberoende revisionen utförs i enlighet med internationell standard av (). För insatser i svårt repressiva miljöer där extern revision av samarbetsparten kan medföra allvarliga säkerhetsrisker för enskilda personer kan undantag från revision ske. När det gäller denna typ av insatser avsäger sig Sida dock aldrig kontroll av själva insatsen. Även för dessa insatser begär Sida alltid en uppföljning och rapportering, såväl finansiell som icke-finansiell. ställer därmed i genomförandet av biståndet alltid krav på god kontroll och åtgärder mot korruption i såväl multilaterala organisationer som i andra typer av bistånd. och Sida ser även kontinuerligt över hur uppföljningen av biståndet kan fortsätta att utvecklas genom fältbesök, revisioner och utvärderingar.