ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711997 · 2020-02-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:997 Lagtolkning av slöjförbud av (C) till Utbildningsminister (S) I kommun har ett slöjförbud införts i skolan. Enligt är detta inte tillåtet enligt lag. Rektorn på en skola i kommunen vill därför inte införa slöjförbudet. När rektorn informerat om syn på slöjförbudet i skolans egna kanaler har kommunledningen krävt att denna information tas bort. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister :
fr · H711998 · 2020-02-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:998 Invandrarelevers skolsegregation av (M) till Utbildningsminister (S) Jag vill ställa följande fråga till utbildningsminister : Ökar eller minskar invandrarelevers skolsegregation, och vilka åtgärder vidtar ministern med anledning av resultatet?
fr · H711999 · 2020-02-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:999 Hatbrott mot etniska svenskar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Ungdomsrånen har ökat markant . Det är ofta barn som är gärningsmän, många under . Ungdomsrånen har blivit mycket grövre än tidigare och brottsoffren utsätts för grovt våld och förnedring. Gärningsmännen rånar ofta i grupp, är maskerade och klädda i liknande kläder så att det blir svårare att identifiera dem. Brottsoffren hotas efter rånen, så att de inte ska våga anmäla. Enligt en rapport som presenterat kommer majoriteten av ungdomsrånarna från utsatta områden. Enligt poliser, ungdomar, socialsekreterare med flera så har många av dessa ungdomsrånare invandrarbakgrund. Många poliser och ungdomar har berättat för mig att ungdomsrånarna letar efter svenska barn och ungdomar som de kan råna. Det här tydliggörs genom de svordomar som riktas mot dem i samband med rånen och förnedringarna, och genom att hatet riktas mot dem som just svenskar. Ett fall som visades på nyheterna beskrev exempelvis hur en kille blivit kallad för ”jävla svennejävel” innan han rånades och sedan förnedrades genom att rånarna urinerade på honom. Eftersom rånarna uttryckt ett starkt hat mot rånoffrens etnicitet finns det skäl att klassa dessa brott som hatbrott. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att dessa brott bör klassas som hatbrott och om så är fallet, vilka åtgärder avser ministern att vidta för att bekämpa dessa brott?
frs · H712778 · 2020-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:778 av (SD) Bonus–malus har frågat miljö- och klimatministern om hon avser att se över bonus–malus-systemet och i stället verka för att införa en skrotningspremie. menar att systemet har bidragit till att det blivit mindre attraktivt att köpa nya bensin- eller dieselbilar och att det drivit upp efterfrågan på begagnade bilar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bonus–malus-systemet syftar till att påverka nybilsköpen. Att det precis innan systemets införande säljs mer nya bilar än precis efter, är väntat eftersom strategiska fordonsköp inte helt går att undvika vid införandet av ett sådant nytt system som bonus–malus-systemet. Jag menar att bonus–malus-systemet kommer öka andelen miljöanpassade fordon och bidra till en fossilfri fordonsflotta eftersom det ger incitament att välja fordon med låga koldioxidutsläpp vid nybilsköp. Regeringen avser att genomföra en översyn av bonus–malus-systemet med inriktningen att förstärka och förenkla det.
frs · H712792 · 2020-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:792 av (M) Stämpelskatten inom sjöfarten har frågat mig om jag har för avsikt att tillsätta en utredning för skattens avvecklande eller verka för att stämpelskatten omvandlas till en mer förutsägbar och mindre kostsam stämpelavgift till gagn för svensk sjöfart. I syfte att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrenskraftiga villkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i infördes tonnagebeskattning . En stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för regeringens ambitioner att flytta allt fler långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. När systemet infördes (prop. 2015/16:127) uttalade regeringen att vi har för avsikt att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen. En sådan utvärdering och uppföljning bör göras när systemet har varit i kraft . Införandet av systemet med tonnagebeskattning innebar en stor förändring av systemet för beskattning av svensk sjöfart. Eventuella överväganden kring ändringar av stämpelskatten för fartygsinteckningar bör ske med beaktande av vad utvärderingen av denna reform utvisar.
frs · H712793 · 2020-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:793 av (M) Utvärdering och uppdatering av svensk tonnageskatt har frågat mig om jag och regeringen är villig att nu tillsätta en utvärdering av tonnageskattesystemet i syfte att förbättra och utveckla den så att den svenska sjöfarten kan konkurrera på lika villkor med omgivande länder. Tonnagebeskattning är ett frivilligt system som får tillämpas . Det innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. Rederiverksamhet som är kvalificerad är bl.a. transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en bruttodräktighet om minst 100, har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bl.a. att en viss andel av fartygen i företagets flotta är registrerade i något register inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). När systemet infördes var det uttalade syftet att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . En stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för regeringens ambitioner att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader, att flytta allt fler långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Som angavs när systemet för tonnagebeskattning infördes är sjöfarten en livsnerv för handel med omvärlden, men ytterst också för välstånd samt att av export och import transporteras under transportkedjan med fartyg. Det kan konstateras att målsättningen med systemet var att , i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. När systemet infördes (prop. 2015/16:127) uttalade regeringen att vi har för avsikt att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen. En sådan utvärdering och uppföljning bör dock inte göras förrän systemet har varit i kraft .
frs · H712795 · 2020-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:795 av (C) Utnämningen av ny generaldirektör för har frågat mig när regeringen planerar att utse en ny generaldirektör för (). Jag håller med om att uppdraget som generaldirektör för är viktigt och grannlaga. Regeringen lägger därför stor vikt vid rekryteringen av en ny generaldirektör. Vi är inne i ett aktivt skede i rekryteringen och arbetar för att kunna presentera en ny myndighetschef . Regeringen redovisar aldrig detaljer om en pågående rekrytering innan beslut om ny chef har fattats. Under hela rekryteringsprocessen har ISP haft en kompetent tillförordnad generaldirektör och myndighetens arbete har fungerat väl.
frs · H712796 · 2020-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:796 av (KD) Utvärdering av tonnageskatten har frågat mig när det har gått ””, så att tonnageskatten kan utvärderas. Tonnagebeskattning är ett frivilligt system som får tillämpas . Det innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. Rederiverksamhet som är kvalificerad är bl.a. transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en bruttodräktighet om minst 100, har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bl.a. att en viss andel av fartygen i företagets flotta är registrerade i något register inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). När systemet infördes var det uttalade syftet att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . En stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för regeringens ambitioner att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader, att flytta allt fler långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Som angavs när systemet för tonnagebeskattning infördes är sjöfarten en livsnerv för handel med omvärlden, men ytterst också för välstånd samt att av export och import transporteras under transportkedjan med fartyg. Det kan konstateras att målsättningen med systemet var att , i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. När systemet infördes (prop. 2015/16:127) uttalade regeringen att vi har för avsikt att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen. En sådan utvärdering och uppföljning bör dock inte göras förrän systemet har varit i kraft . var det endast ett rederi som tillämpade systemet. Antalet rederier som har anslutit sig har därefter ökat och är det tio rederier som omfattas. För att en utvärdering ska bli meningsfull bör ett någorlunda stort antal rederier ha varit anslutna . Först då kan det bli aktuellt att precisera när i tiden en utvärdering bör göras.
frs · H712797 · 2020-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:797 av (KD) Den svenskflaggade handelsflottans storlek i händelse av kris eller krig har frågat försvarsministern hur stor ministern och regeringen anser att handelsflottan behöver vara för att vara tillfredsställande i händelse av kris eller krig. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Antalet svenskflaggade fartyg i vår handelsflotta är en viktig fråga för regeringen och mig. Efter en negativ trend med många utflaggningar införde därför regeringen det s.k. tonnagebeskattningssystemet. Regeringen har också genomfört vissa regelförenklingar och dessutom har delar av Transportstyrelsens tillsyn av svenska fartyg delegerats till klassificeringssällskapen. Dessa förändringar i kombination med parternas eget avtalsarbete har lett till en mer positiv utveckling. Regeringen vill se fler svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Därför har vi initierat fler åtgärder som ytterligare kan stärka svensk sjöfart. Inom ramen för den nationella godstransportstrategin har tidigare en samordnare för sjöfart utsetts för att jobba brett för att stärka såväl inrikes sjöfart som närsjöfart. Vi har gett Transportstyrelsen i uppdrag i regleringsbrevet att se över hur man kan stärka förutsättningarna för specialsjöfarten under svensk flagg. Regeringen gav också i uppdrag att verka för ett utökat och breddat stöd till forskning och innovation på sjöfartsområdet. avsätts 2020 vilket är en fördubbling av satsningar på sjöfartsforskning. Jag kommer även fortsatt noga följa den svenska handelsflottans utveckling.
frs · H712799 · 2020-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:799 av (M) Utförare av sjukhusvård har frågat mig vilka nationella åtgärder jag avser ta i syfte att underlätta för fler privata utförare att bedriva sjukhusvård och att konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och fristående vårdgivare. Delar av regeringens politik bygger på en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Regeringen har för avsikt att lämna förslag för att säkerställa att aktörer, oavsett driftform, har likvärdiga villkor. Konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och fristående vårdgivare, såväl vad gäller ekonomiska villkor, en fungerande tillståndsgivning som kvalitetskrav.
frs · H712800 · 2020-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:800 av (M) Köer och regionala skillnader i cancervården har frågat mig vilka nya nationella konkreta åtgärder jag avser att genomföra i syfte att ta bort de långa köerna inom cancervården i och de växande regionala skillnaderna. Regeringen har avsatt för att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna i cancervården. Huvuddelen av de statliga medlen till cancervården ska gå till arbetet med de standardiserade vårdförloppen. Tack vare systemet med standardiserade vårdförlopp utreds av alla med misstänkt cancer på samma sätt, oavsett var i landet man bor. Inom ramen för de standardiserade vårdförloppen finns ambitiöst satta så kallade maximala ledtider. De utgör ingen utlovad vårdgaranti, utan är mycket högt ställda mål om hur de olika momenten minst behöver ta för att kunna utföras med god kvalitet. Trots högt ställda mål ska samhället sträva mot att nå målen för ledtiderna. var väntetidsläget på nationell nivå avseende cancer generellt sett oförändrat. Tack vare arbetet med standardiserade vårdförlopp får cancerpatienter uppleva en mer välorganiserad och helhetsorienterad professionell process i samband med utredning och behandling. Från enkätundersökningar av SVF-arbetet vet vi också att cancerpatienternas nöjdhet med vården har förbättrats i dessa avseenden. Regeringen är mycket medveten om läget i vården. Just därför fortsätter och utökas satsningarna på väntetiderna. Regeringen beslutade precis att tillföra för att bland annat intensifiera arbetet med att öka tillgängligheten genom en uppdaterad kömiljard och förbättrad patientsäkerheten. Kömiljarden syftar till att korta köerna i hela hälso- och sjukvården, inklusive cancervården. Regeringen gör en rad satsningar som samtliga syftar till att öka jämlikheten och tillgängligheten, inte bara genom kömiljarden. Det är viktigt att fortsätta arbeta med väntetiderna på bred front, genom olika satsningar. Avslutningsvis avser regeringen att fortsätta följa utvecklingen av väntetiderna nogsamt. Svenska folket förtjänar en ännu bättre, mer jämlik cancervård med kortare väntetider.
frs · H712801 · 2020-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:801 av (SD) Arktiskt turismsamarbete har frågat mig om regeringen och jag avser att arbeta för att ytterligare utveckla det arktiska turismsamarbetet från svensk sida. Arktiskt turismsamarbete har, som påpekar, bedrivits och på olika sätt. Som exempel nämns projektet som genomförs i norra , och med finansiellt stöd bland annat från EU-programmet och . Med utgångspunkt i gränsöverskridande nätverkande och hållbar utveckling, syftar projektet till att stärka de ekonomiska förutsättningarna för turismnäringen i de nordiska Arktisregionerna, exempelvis inom marknadsföring och konkurrenskraft. Genom Nordregio stödjer bland annat tre Arktisrelevanta turismprojekt inom områdena turism och lokal mat, turism och sjöfart samt utvecklandet av hållbar turism i de arktiska områdena. En ökad efterfrågan på turism skapar förbättrade förutsättningar för att bo och arbeta i den arktiska regionen. För urfolk och andra fastboende skapas nya möjligheter till arbetstillfällen som komplement till traditionell verksamhet. är det angeläget att verksamheten sker på ett miljömässigt hållbart sätt för att bevara den känsliga naturen i regionen. Även tillgänglighet och ett hållbart transportsystem är avgörande för den arktiska turismens positiva utveckling. Hållbar turism är ett av fyra prioriterade områden för den nordiska turismplanen 2019-2024 som antog . Det är regeringens och min avsikt att verka för att utveckla samarbetet med och andra länder i den arktiska regionen och mellan olika relevanta aktörer i syfte att främja hållbara och attraktiva turistdestinationer som tar hänsyn till den känsliga miljön i och utgår från urfolkens och andra fastboendes behov och situation.
frs · H712802 · 2020-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:802 av (SD) Ungas beställning till samhället har frågat mig hur jag ser på de förslag som återfinns i utredningen ”Ungas beställning till samhället” samt vilka konkreta åtgärder som jag och regeringen anser vara aktuella att verkställa med anledning av förslagen. Jag vill inledningsvis nämna att psykisk hälsa och suicidprevention är högt prioriterade frågor för mig och för regeringen och att barn och unga är en särskilt viktig målgrupp för regeringens insatser inom området. Med anledning av förslagen har regeringen därför vidtagit flera åtgärder. Regeringen har bl.a. uppdragit åt att ta fram en grundläggande webbaserad utbildning om psykisk ohälsa och suicid. Syftet med utbildningen är att öka kunskapen om psykisk ohälsa bland organisationer och ledare som anordnar aktiviteter för barn och unga. Uppdraget slutredovisades och utbildningen kommer att finnas tillgänglig . Regeringen har också uppdragit åt att lämna förslag på hur en särskild funktion för psykisk hälsa och suicidprevention kan inrättas vid myndigheten. Den särskilda funktionens roll ska vara att sprida kunskap om psykisk hälsa och suicid till allmänheten. Uppdraget ska slutredovisas . satsar regeringen för förstärkta insatser i regioner och kommuner genom en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR). Inom ramen för överenskommelsen ingår riktade medel för att utveckla insatserna till gruppen barn och unga. fördelas vidare till de organisationer som bedriver främjande, förebyggande och stödjande arbete inom området psykisk hälsa och suicidprevention, däribland till organisationer som vänder sig till barn och unga. Ett annat viktigt led i regeringens arbete inom området är att öka möjligheterna för barn och unga att få ett tidigt och samordnat stöd vid psykisk ohälsa. uppdrog regeringen därför genom tilläggsdirektiv till utredningen utveckling för god och nära vård (S2017:01) att utreda förutsättningarna för att utveckla en ny form av skyndsamma och ändamålsenliga insatser inom primärvården vid lättare psykisk ohälsa. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har också uppdragit åt en särskild utredare att se över förutsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (S2019:05). Meningen med uppdraget är att nå upp till en mer likvärdig vård med förebyggande och hälsofrämjande insatser för barn och unga i hela landet. Uppdraget ska slutredovisas . antog regeringen en strategi inom området psykisk hälsa, Fem fokusområden framåt, som gäller tom. Parallellt med detta tillsatte regeringen en särskild utredare - i form av en nationell samordnare – med uppdrag att samordna insatserna inom området psykisk hälsa och, , lämna förslag på hur insatserna inom området kan utvecklas. Bland förslagen återfinns insatser som riktas till gruppen barn och unga. Betänkandet bereds i .
frs · H712803 · 2020-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:803 av (M) Lagstiftning för att skydda säkerhet har frågat mig hur jag ser på idén att införa lagstiftning motsvarande Stolen Valor Act i . I säkerhetsskyddslagen (2018:585) anges att en säkerhetsprövning ska göras innan någon anställs eller får delta i en säkerhetskänslig verksamhet. Av lagen framgår vidare vilka moment en säkerhetsprövning ska innefatta och att den som beslutar om anställning eller annat deltagande i verksamheten, dvs. arbetsgivaren, är ansvarig för att en sådan prövning görs. Flera myndigheter har dessutom egna föreskrifter om säkerhetsskydd. Vidare finns det i bestämmelser om bl.a. brott mot allmän verksamhet, däribland föregivande av allmän ställning (17 kap. 15 § ). Jag ser inte anledning till att ta initiativ till något nytt eller förändrat regelverk.
frs · H712804 · 2020-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:804 av (M) Åtgärder mot ojämlikhet inom sjukförsäkringen har frågat mig varför jag och regeringen inte tagit till sig tydliga kritik och förslag om att tillsätta en utredning för att se över hur vi kan fokusera på förebyggande åtgärder vi sjukskrivning på grund av psykiatriska diagnoser, och varför regering inte har hörsammat tillkännagivande om en översyn av beslutsstöd. Kvinnors sjukfrånvaro överstiger i betydande omfattning männens. Så har det varit . Det är mycket som talar för att detta huvudsakligen beror på bristande jämställdhet i stort, som sedan avspeglas i sjukförsäkringen och kräver breda insatser för ökad jämställdhet. Därför har regeringen bl.a. fokuserat på att förebygga kvinnors sjukskrivningar genom att stödja insatser för att förbättra arbetsmiljön inom sektorer av arbetsmarknaden där många kvinnor arbetar, såsom exempelvis äldreomsorgen. Staten och kommuner och regioner har en överenskommelse om sjukskrivning och rehabilitering. Jämställdhet och frågor om våld i nära relationer, som kan vara en faktor bakom ohälsa och sjukfrånvaro, är integrerade i överenskommelsens insatsområden. Regeringen har i skrivelsen om jämställd sjukfrånvaro (skr. 2019/20:50) redovisat sin bedömning av . Av rapporten framgår bl.a.– som även konstaterar –att breda satsningar gjorts för att förstå och att komma tillrätta med könsskillnaderna i sjukfrånvaron. och redovisade ett regeringsuppdrag om bättre dialog mellan och hälso- och sjukvården (dnr S2018/00530/SF). I slutrapporten beskriver myndigheterna ett antal åtgärder som de ska vidta. bör enligt slutrapporten bl.a. utreda förutsättningarna för att myndigheten skulle kunna göra jämförelser eller ta fram indikatorer på det försäkringsmedicinska området. Regeringen kommer att följa och fortsatta arbete, särskilt när det gäller läkarintyg som underlag för sjukskrivning av män och kvinnor. efterlyser även ett uppdrag till beträffande översyn av beslutsstöd. Regeringen beslutade om ett sådant uppdrag (dnr. S2019/05192/SF).
frs · H712805 · 2020-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:805 av (M) Ansvar för att konkurrensneutralitet ska råda har frågat mig vem som ska ersätta de privata vårdgivarna för den ökade momskostnaden, och när detta ska kommuniceras så att de privata aktörerna vet vad som gäller. Enligt det särskilda ersättningssystem som finns för kommuner och regioner kan dessa ansöka om en schablonersättning för kostnader för mervärdesskatt som uppkommit i hälso- och sjukvårdsverksamhet som bedrivs av privata utförare. Syftet är att mervärdesskattekostnaderna inte ska påverka om regionen väljer att utföra sjukvård i egen regi eller att upphandla verksamheten från privata utförare. Hur hög ersättning som regionerna i sin tur betalar till de privata utförarna är dock något som bestäms inom ramen för upphandlingen mellan parterna, inte genom beslut av riksdag eller regering. Regeringen beslutade om tillfälliga medel till regioner för att omförhandla ingångna avtal med privata utförare som fått ökade bemanningskostnader (S2020/00436/FS). Statsbidraget syftar till att regionerna ska kunna omförhandla ingångna avtal med de privata utförare som utför hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och som fått ökade kostnader för bemanning inom den aktuella regionen. På så vis kan medlen täcka vissa kostnader som de privata utförarna fått. Statsbidraget uppgår till 2020 och fördelas till regionerna utifrån befolkningsmängd. Regionerna får rekvirera medel från Kammarkollegiet. Bakgrunden till beslutet är att ny praxis från (HFD 2018 ref. 41) och om mervärdesskatt för inhyrd personal har inneburit kostnadsökningar för de privata utförare inom hälso- och sjukvården som hyr in vårdpersonal. Det nya rättsläget kan ha medfört oförutsedda kostnader för de privata utförarna.