ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711739 · 2020-01-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:739 Otrygg arbetsmiljö i områden med stor rovdjurspopulation av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Det finns en skyddslagstiftning för att medarbetare inte ska skada sig eller förolyckas på arbetet. Det är en lagstiftning som har ett brett stöd i riksdag. Lagstiftningen gäller av logiska skäl inte egna företagare i samma utsträckning, men våra myndigheter borde arbeta tillsammans för att säkerställa en god arbetsmiljö även för den som arbetar ensam i skogen. I finns det ca 70–90 vargar som rör sig på ett relativt begränsat område. Det här har blivit en arbetsmiljöfråga såväl för anställda i företag som för egna företagare. Tidningen skriver om en företagare som känner en stor oro över sin egen arbetsmiljö. En egenföretagare och skogsförvaltare i Galven, som har skog och mark i hela som sitt arbetsområde, beskriver i en artikel sin problematik: – Det handlar om minst 30 stycken vargar som rör sig i mitt arbetsområde, det är riktigt otäckt att jobba ute som läget är . Det finns bland annat en flock på 14 vargar som rör sig här. Det är läskigt, säger han i artikeln. Företagaren beskriver i artikeln i att han alltid har en larmdosa med sig när han är ute i skogen. Han berättar att han jobbar helt själv och att han ibland är utan mobiltäckning och poängterar att han i sitt jobb som egenföretagare inom skogsbruket är särskilt utsatt. – Jag vet inte om det ska till ett tillbud för att myndigheterna ska vakna till liv och inse att detta är ett problem. Jag vill inte att något ska hända, säger han i samma artikel. Företrädare för säger i samma artikel att situationen är svår och att en egenföretagare ska göra en egen riskbedömning och ta ansvar för sin egen arbetsmiljö. Det finns dock även anställda som är ute i samma skogar och gör liknande arbetsuppgifter och som är i samma utsatta situation när det gäller rovdjur och de risker det medför. Här finns det uppenbarligen olika intressen och olika lagstiftningar som står emot varandra. Arbetsgivarens ansvar för en god arbetsmiljö och småföretagarens förmåga att göra en egen riskbedömning och skydda sig själv står mot rovdjurspolitiken och dess lagstiftning. Jag vill med anledning av ovanstående fråga arbetsmarknadsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att säkerställa en god arbetsmiljö och minska riskerna för de medarbetare och småföretagare som rör sig i skog och mark med ett högt rovdjurstryck?
fr · H711740 · 2020-01-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:740 Presidentvalet i av Boriana (M) till Utrikesminister (S) var det presidentval i . Den sittande presidenten omvaldes av rösterna, fler än någon annan taiwanesisk president i historien. Tsai Ing-wen, som är den första kvinnan på presidentposten i , har gjort sig känd för införandet av progressiva reformer, som legaliseringen av samkönade äktenskap, något som står i stark kontrast till förtrycket av mänskliga rättigheter i andra delar av i regionen. President utnämnde också världens första transsexuella minister. har högst pressfrihet i , enligt Reportrar utan gränser, och är en demokratisk förebild. Min fråga till utrikesminister är följande: Kommer utrikesministern, å den feministiska regeringens vägnar, att skicka officiella gratulationer till president , som blev omvald i det fria, demokratiska valet med 74,9 procents valdeltagande?
fr · H711741 · 2020-01-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:741 Förföljelsen av kristna i av (KD) till Utrikesminister (S) Tre syrianer – munken för det syrisk-ortodoxa klostret , , samt och – har arresterats av polisen i staden i området Nusaybin i . De arresterades och anklagas för samröre med den kurdiska beväpnade gruppen PKK. Sedan den väpnade konflikten startade mellan PKK och turkiska staten har den drabbat de kristna invånarna i sydöstra hårt. De syrianer som bor i sydöstra , där majoritetsbefolkningen är kurder, har blivit klämda av den väpnade konflikten. Konflikten är en del av orsaken till att många syrianer emigrerat och flytt området för att finna trygghet och säkerhet i EU-länder och andra länder. Bristen på respekt för mänskliga fri- och rättigheter och intoleransen mot kristendom, med diskriminering, förföljelse och konfiskering av syriansk egendom, har gjort livet svårt för de få syrianer som bor kvar i hemlandet. För att dessa människor ska kunna leva kvar i området bör den turkiska staten ta sitt ansvar och skydda kristna invånare från utpressning, hot och våld från lokalbefolkningen och inte minst från beväpnade PKK-anhängare som gör intrång i kloster och kyrkor. De få syrianer som lever kvar i området känner sig ständigt hotade av den spända atmosfären. Kyrkor och kloster som tas om hand av enstaka munkar eller präster utsätts för utpressning och hot av beväpnade PKK-anhängare som gör intrång. Detta utsätter kyrkor och kloster för stor risk att drabbas av repressalier från staten. Dessa präster och munkar kan sedan godtyckligt anklagas för samröre med terrorverksamhet. Kyrkans tillhörande markegendom, såsom åkrar, vinodlingar och träd, har dessutom bränts ned med motiveringen att det görs av säkerhetsskäl. Syrianer är en fredlig minoritet i landet, och de förväntar sig att staten garanterar deras säkerhet och trygghet samt skyddar deras religiösa byggnader från kurdiska rebeller. måste nu ta större ansvar och skydda kloster, kyrkor och andra kulturhistoriska byggnader. Turkiska statens godtyckliga anklagelser mot kristna företrädare måste dessutom upphöra. De munkar och andra syrianer som sitter godtyckligt frihetsberövade i måste friges. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt kommer ministern att bilateralt och via EU verka för frisläppandet av godtyckligt arresterade och oskyldiga som sitter frihetsberövade i ?
fr · H711742 · 2020-01-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:742 Ett tydligare tjänstemannaansvar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har genom ett tillkännagivande och beslut uppmanat regeringen att utöka straffansvaret för tjänstefel (KU37). anser att ett utökat straffansvar för tjänstefel i den offentliga förvaltningen skulle förbättra medborgarnas rättssäkerhet och öka förtroendet för den offentliga verksamheten. Därför uppmanade i ett tillkännagivande regeringen att se över lagstiftningen om tjänstefel, med inriktningen att fler handlingar än ska kunna bestraffas. Det har snart gått tillkännagivandet, och fortfarande har inte ministern och regeringen genomfört det som står i tillkännagivandet och som tagit beslut om och som det finns en stor majoritet för i . Ministern har tidigare hänvisat till att beredning pågår i , men av detta har ingenting synts och det har inte heller presenterats några tidsuppgifter om när det kommer ett förslag eller när det ska träda i kraft. Detta är en mycket angelägen fråga för företag och privatpersoner runt om i landet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När börjar översynen av lagstiftningen, och när har vi en lagstiftning om ett utökat tjänstemannaansvar på plats?
fr · H711743 · 2020-01-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:743 En ökad svensk köttproduktion av (M) till Statsrådet (S) Svensk djurproduktion och köttproduktion är bland världens mest klimatsmarta köttproduktioner och har en väldigt liten klimat- och miljöpåverkan. Vår svenska köttproduktion ger dessutom mervärden såsom ett betat kulturlandskap med stora biologiska värden, vilket är bra för både fauna och flora. köttproduktion borde därför öka, och vi borde producera mycket mer svenskt kött i och därmed kunna konkurrera och ta marknadsandelar från andra länder med en sämre köttproduktion. Detta skulle vara bra både för miljön och för jobb och tillväxt i . Om köttproduktion kunde öka skulle det kunna ge nya exportmöjligheter och en levande landsbygd. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att underlätta för en ökad svensk köttproduktionen och en ökad köttexport från ?
fr · H711744 · 2020-01-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:744 Den falske officeren i Försvarsmakten av (KD) till Försvarsminister (S) DN har avslöjat att en falsk officer har haft flera ledande och känsliga uppdrag inom Försvarsmakten. Justitieministern och Försvarsdepartementet ska ha fått information om att den falske officeren var olämplig ur säkerhetssynpunkt. Mannen skiljdes dock inte från sin tjänst inom Försvarsmakten utan blev senare stabschef för den svenska FN-insatsen i . Försvarsministern har kommenterat att ”Försvarsmakten får ta fullt ansvar” för den uppkomna situationen. Frågor väcks dock även om det ansvar som åvilar försvarsministern och Försvarsdepartementet. Det uppstår frågor om när försvarsministern fick kännedom om den falske officeren och att denne utgjorde en säkerhetsrisk. En annan fråga som uppstår är varför Försvarsdepartementet inte säkerställde att anställningen skulle upphöra när man hade information om att personen utgjorde en säkerhetsrisk. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga försvarsminister : Vilka initiativ har ministern tagit sedan Försvarsdepartementet informerades om att den falske officeren var olämplig ur säkerhetssynpunkt?
fr · H711745 · 2020-01-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:745 syn på älgförvaltning av (SD) till Näringsminister (S) Det statliga skogsbolaget har lämnat in en ansökan om att få skjuta älg från helikopter. Tydligen betraktar älgen som ett stort skadedjur i stället för en resurs och en tillgång. Bolaget har helt förändrat synen på vårt största hjortdjur och Sverigesymbol. Vandringsälg på tillfälligt vinterbete är inget nytt utan har förekommit . Och väljer man att skjuta bort de älgar som samlats på vinterbete kommer det att innebära att stora arealer står älgtomma , när älgarna vandrar tillbaka. Statliga borde acceptera älgarna då man står för mångfald i naturen, men det verkar inte inkludera älgen. Min fråga till näringsminister är: Vilka initiativ är ministern beredd att ta för att se över syn på sin älgförvaltning?
fr · H711746 · 2020-01-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:746 Bedrägeribrott mot äldre av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har bedrägeribrotten mot äldre människor i ökat lavinartat. Bedragarna utger sig för att vara poliser och försöker lura av äldre smycken, kontanter och bankomatkort med kod. Än så länge är ingen gripen för dessa vidriga brott mot samhällets svagaste, ofta kvinnor . Enbart anmäldes 20 försök till bedrägerier mot äldre i . Det är uppenbart att den obefintliga risken för upptäckt och lagföring, samt de låga straffen för den typen av brottslighet, inte avskräcker dessa hänsynslösa kriminella. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stävja denna typ av brottslighet?
fr · H711748 · 2020-01-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:748 Bredbandsutbyggnad på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) En väl fungerande bredbandsutbyggnad är nödvändig för att människor och företag ska kunna bo och verka i vårt land. har dock endast fyra av tio hushåll på landsbygden tillgång till bredband, och självklart är detta förödande och mycket oroväckande. Utbyggnaden av den digitala infrastrukturen har minskat. Enligt () minskade investeringarna i bredband med , och den negativa utvecklingen förväntas fortsätta. Min fråga till statsrådet är därför: Vad anser statsrådet om den nuvarande situationen gällande den ojämlika tillgången på bredbandsutbyggnad i vårt land, och vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra den oacceptabla situationen på landsbygden, där utmaningarna är störst?
fr · H711749 · 2020-01-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:749 Alkobommar vid landets gränshamnar av (M) till Infrastrukturminister (S) har genom ett tillkännagivande tagit beslut om att det ska sättas upp alkobommar i våra gränshamnar. är det bara hamn som har alkobommar. Detta är ett konkurrensproblem mellan landets hamnar och en stor säkerhetsrisk att chaufförer kan köra över gränsen onyktra utan kontroll. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : När har övriga gränshamnar alkobommar?
fr · H711750 · 2020-01-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:750 Effektivare klimatinvesteringar av (SD) till Statsrådet (S) För att reducera koldioxidutsläpp och förbättra livskvaliteten har drivit ett projekt kring att köpa in spisar till människor i olika länder i . uppger att de distribuerat 131 000 spisar i klimatprojektet, och sammanlagt satsas över en kvarts miljard kronor. Denna satsning har fått utstå kritik kring hur effektiv den egentligen är. Experter har uttalat förvåning och skepticism över att man har satsat en så stor summa på flera projekt med spisar som bara använder ved och träkol. Det finns studier från andra liknande projekt som visar att åtgången på ved ökat, i stället för att minska, eller att inomhusluften inte förbättrats. Detta i den mån som spisarna faktiskt har använts, då även vissa studier visat att användningen av dem varit nedemot ett av femtio hushåll. Trots det som framkommer har fortsatt med spisprojekten i . Mot bakgrund av detta vill jag rikta följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att myndighetens satsning på spisar i byter fokus mot en med mer forskningsbaserad och funktionell inriktning?
fr · H711751 · 2020-01-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:751 Missbruk av samordningsnummer av (M) till Finansminister (S) Missbruket av samordningsnumren har ökat . har utfärdat nästan 900 000 samordningsnummer, och har larmat om ett systematiskt missbruk av dessa. Ett stort problem med att det saknas kontroll kring samordningsnumren är att de kan ge tillgång till de svenska välfärdssystemen, utan att nödvändiga kontroller görs. Fusk med samordningsnummer kan därför kopplas till bidragsfusk och utnyttjande av socialförsäkringarna. Det banar väg för parallellsamhällen och betydande kostnader för skattebetalarna. Polisen har dessutom pekat på att missbruket med samordningsnummer bidrar till att kriminella kan skaffa sig ett antal olika identiteter, vilket försvårar arbetet med att lagföra kriminella. Uppmärksammade fall vittnar om hur kriminella kan ha en mängd olika identiteter. Uppgifter i medierna beskriver hur sajter i andra länder säljer svenska samordningsnummer. Det här är ett allvarligt problem som urholkar tryggheten i . Finansministern har , om än väldigt sent, presenterat en del åtgärder på det här området. Finansministern har dock inte aviserat att något ska göras för att verifiera de samordningsnummer som finns utdelade, utan har förslagit en ordning som innebär att det ska sättas upp en tidsgräns efter vilken numren ska förnyas. Det innebär att stora delar av dagens problem tillåts kvarstå. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Varför har inte ministern presenterat några förslag som innebär att samtliga samordningsnummer i närtid återkallas och verifieras i syfte att få kontroll över problematiken?
fr · H711752 · 2020-01-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:752 Utökad tillträdesrätt för regionala skyddsombud av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) De regionala skyddsombuden spelar en viktig roll för att det ska finnas ett systematiskt arbetsmiljöarbete på fler arbetsplatser och för att fler risker ska kunna identifieras och åtgärdas. krävs det att ett fackförbund har minst en medlem på en arbetsplats för att dess regionala skyddsombud ska ha tillträde till arbetsstället. Inom vissa branscher medför medlemskravet betydande praktiska problem. Det gäller dels branscher med rörliga eller tillfälliga arbetsplatser, dels branscher med allmänt stor personalomsättning och låg organisationsgrad. Problemet har länge framhållits av såväl arbetstagarorganisationer som , med krav på åtgärder. Frågan har utretts av Utredningen om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv. Utredningen föreslog att ett regionalt skyddsombud ska få utses även för ett arbetsställe där arbetstagarorganisationen saknar medlemmar men är eller brukar vara bunden av kollektivavtal med arbetsgivaren på arbetsstället (SOU 2017:24). Regeringen har dock, trots påstötningar, inte återkommit med någon proposition i ämnet. deklarerade arbetsmarknadsministern offentligt att ett förslag skulle läggas . har regeringens propositionslista för återstoden av /20 kommit. Vi kan konstatera att propositionsförteckningen inte innehåller någon proposition om utökad tillträdesrätt för regionala skyddsombud, trots arbetsmarknadsministerns tidigare utfästelser. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Kommer regeringen att lägga någon proposition om utökad tillträdesrätt för regionala skyddsombud?
fr · H711753 · 2020-01-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:753 Dyslexi och nationella prov av (M) till Utbildningsminister (S) Frågan om huruvida elever med dyslexi ska få använda sina hjälpmedel då de skriver nationella prov i årskurs 3 och 6 har diskuterats . riktlinjer godkänner nämligen inte detta, vilket från myndighetshåll ibland har förklarats med att vi då inte vet hur många elever som egentligen behärskar att läsa och skriva. har frågan prövats rättsligt. Det är två elever som har stämt sina respektive kommuner för att ha blivit utsatta för diskriminering på grund av sin dyslexi i samband med att de skrev de nationella proven. I det ena fallet, som har hunnit prövats rättsligt, har tingsrätten fastslagit att eleven är berättigad till ett skadestånd på (källa: Läs & Skriv 4/2019). Hur utfallet blir i det andra fallet vet vi inte men oavsett vilket är det högst orimligt att den här typen av spörsmål ska behöva prövas rättsligt, då det är väl känt att elever med dyslexi uppfattar sig bli missgynnade då de skriver nationella prov. Med hänvisning till detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att elever med dyslexi inte ska behöva uppfatta sig som missgynnade då de skriver nationella prov?
fr · H711754 · 2020-01-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:754 Ljudlarm/knarkskrämmor av (V) till Statsrådet (S) På ett flertal platser i Stockholmsförorter har så kallade ljudlarm/knarkskrämmor satts upp. Ljudlarmen är en teknik som sänder ut en signal, ett högfrekvent ljud, som bara unga ska kunna uppfatta och som är störande och obehagligt. Detta är en metod som bland annat används för att bekämpa råttor och andra skadedjur. används samma teknik för att få oönskade personer att inte befinna sig på en särskild plats. Konsekvensen av ljudlarmet är att i synnerhet unga mår illa och får yrsel, huvudvärk samt hör ett tinnitusliknande ljud. i har riktat skarp kritik mot metoden då personer med autism ofta har en auditiv överkänslighet och får mer intensiva reaktioner på ljud, även om de är . Flera människorättsorganisationer i har hävdat att metoden strider mot de mänskliga rättigheterna. har rekommenderat att ljudlarm förbjuds av nationella regeringar (2010). De hänvisar till om mänskliga rättigheter. Ljudlarmen sätts upp i hyreshus och vid förskolor i syfte att unga personer inte ska kunna vistas på platsen och . Men det är fler än bara unga som drabbas, många boende uppfattar den obehagliga ljudsignalen. Ljudlarm som satts upp i trappuppgångar och portar och i parkeringshus har hörts på gatan och i det offentliga rummet. För de boende i området påverkas vardagen markant. meddelar att han önskar att ljudlarmen ska spridas över hela landet och ser det som en effektiv metod att bli av med skadegörelse och narkotikahandel. Vad det egentligen handlar om är att flytta på oönskade personer och begränsa deras rörelsefrihet. Det finns varken något trygghetsskapande eller brottsbekämpande i det. saknas lagstiftning kring denna nya teknik. Kommunen har rätt att meddela föreskrifter för ”att upprätthålla den allmänna ordningen på offentlig plats”, vilket kan tolkas på en rad olika sätt. Det är uppenbart att det behövs en reglering kring ljudlarm/knarkskrämmor och att denna teknik aldrig ska kunna riktas mot människor. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra kring regleringen av ljudlarm/knarkskrämmor?
fr · H711755 · 2020-01-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:755 Länsstyrelsernas myndighetsutövning av (M) till Statsrådet (S) I en rapport (Länsgranskning 2019) från () uppmärksammas vi på att länsstyrelserna inte tillämpar lagstiftningen på ett likvärdigt sätt. Precis som likvärdiga bedömningar kommuner emellan är det minst lika viktigt att länsstyrelserna tillämpar dessa likvärdigt. Inte minst med tanke på att de förutom att själva bedriva tillsyn också är närmaste instans som man kan överklaga kommunala beslut till. Att inte ha en likvärdig tillämpning av våra lagar skapar stora merkostnader för många verksamheter, både privata och offentliga. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att myndighetsutövningen blir likvärdig bland landets länsstyrelser?
fr · H711756 · 2020-01-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:756 Företagare i de sociala trygghetssystemen av (C) till Näringsminister (S) presenterades betänkandet från utredningen tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation, Företagare i de sociala trygghetssystemen, SOU 2019:41. Utredningen lämnar inga egna förslag med hänvisning till uppdragets tyngdpunkt på kunskapsunderlag. I stället pekar man ut ett antal områden som man anser vara angelägna att arbeta vidare med: • Tydligare och enklare regler för SGI för företagare med enskild firma. • Översyn av reglerna för karens och sjuklön i syfte att uppnå en större enhetlighet mellan olika företagsformer. • Analys av regler och tillämpning gällande partiell sjukskrivning och rehabilitering för företagare. • Stärkt webbaserad information och stöd till företagare samt utvecklade e-tjänster. • Fortsatt analys av frågor kring företagandets utveckling och pågående förändringar och utmaningar i en globaliserad gig- och delningsekonomi. I förhållande till uppdraget så som det formuleras i direktivet anser jag att det är synnerligen anmärkningsvärt att alla dessa frågor lämnas obesvarade. Lika anmärkningsvärd är avsaknaden av förslag. Flera av dessa frågor är utredda i flera omgångar, och det är svårt att förstå vad utredaren och statsrådet anser kvarstår att utreda. Ett tydligt uppdrag till utredaren i direktiven var att utarbeta nödvändiga författningsförslag. Det föranledde stora förhoppningar bland svenska företagare och deras organisationer. Ändå valde utredningen att lämna alla dessa stora och viktiga frågor därhän och att helt avstå från att lämna skarpa förslag. Hur kan statsrådet godta detta? När kan vi förvänta oss initiativ i betänkandets riktning? Detta faktum har föranlett besvikelse och frustration hos flera företrädare för såväl näringsliv som arbetsmarknad. Många av de frågeställningar som behandlas av utredningen har varit föremål för ett gediget arbete i tidigare utredningar. Det saknas varken kunskap eller annat underlag. Det som saknas är skarpa lagförslag och politiskt ledarskap. Jag vill med anledning av det ovan anförda ställa följande fråga till näringsminister : När kommer ministern att presentera vilka åtgärder ministern tänker vidta för att omvandla de överväganden som presenteras i betänkandet till skarpa lagförslag?