ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111457 · 2020-06-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1457 Länsmuseerna under coronakrisen av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Många länsmuseer larmade redan före coronakrisen om en besvärlig ekonomisk situation. Länsmuseernas samarbetsråd uttalade att den ekonomiska situationen var orimlig och att länsmuseernas budgetar är urholkade. Länsmuseerna ansvarar för att bevara och förmedla en betydande del av det svenska kulturarvet. Har inte länsmuseerna tillräckliga medel att klara sina uppdrag riskerar det förmedlingen och i viss mån även vittnesmålen om vår historia. Coronapandemin är en svår prövning för hela samhället, och coronakrisen har drabbat kulturinstitutioner hårt. Regeringen har därför presenterat olika stödpaket till olika delar av kulturområdet. Trots larm om en mycket besvärlig situation för de statliga museerna dröjde regeringen länge med att annonsera stöd. För någon vecka sedan utannonserade regeringen äntligen stöd till de statliga museerna. blir länsmuseernas ekonomiska situation alltmer besvärlig, och behoven är stora. Regeringen tycks inte ha några intentioner om att avhjälpa denna situation, och regeringen behandlar kulturarvet vid länsmuseerna som ett särintresse. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern och regeringen att kulturarvet är en prioritet, och är man i så fall beredd att avsätta resurser för länsmuseer och museer med andra huvudmän, utöver de medel som fördelats till statliga aktörer?
fr · H7111458 · 2020-06-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1458 Psykisk ohälsa i spåren av av (M) till Socialminister (S) I dessa kristider vi lever i nu är många oroliga. Många är oroliga för sin hälsa, för sina nära och käras hälsa och för sin ekonomi. Ensamheten som uppstår till följd av den nödvändiga sociala distanseringen kan komma att få negativa hälsoeffekter. Ensamhet innebär enligt 1177 Vårdguiden en ökad risk för att utveckla hjärt- och kärlsjukdomar, stroke och demens. Risken ökar också för psykiska problem. De som arbetar i vården befinner sig i frontlinjen av den kris vi befinner oss i. Hjältarna som arbetar i vården lever nu under stor stress. Oron att själva bli smittade, stressen att inte räcka till och ovissheten kring semester, arbetsbelastning och hur länge krisen kommer pågå tär troligtvis hårt på personalen i vården och deras familjer. Psykisk ohälsa var ett stort problem före . Risken är mycket påtaglig att den psykiska ohälsan kraftigt kommer att öka i spåren av . Med anledning av ovan önskar jag fråga socialminister : Hur agerar ministern med anledning av risken att psykisk ohälsa kommer att bli ett större samhällsproblem i spåren av ?
fr · H7111459 · 2020-06-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1459 Samråd vid nya kraftledningar av (C) till Statsrådet (S) För sedan ställde jag en fråga till statsrådet (S) om samråd vid byggnation av nya kraftledningar. Jag får tacka för svaret. Dock föranleder statsrådets svar att frågan ändå ställs på nytt. Frågan gäller huruvida statsrådet anser att samråd bör ske när en ny kraftledning ska byggas och inte enbart lämnar information. I samråd involveras markägarna i ett tidigt skede, och där får man information och kan även ta del av synpunkter och tankar. När det handlar om informationsmöte så sker inte samråd på detta sätt och markägarna får information i ett mycket senare skede. Ministern hänvisar i sitt svar till mig att samråd alltid ska ske. Dessa samråd ska då ske enligt . I ett projekt som pågår om ny kraftledning mellan () och Breared () skriver att samråd inte kommer att ske utan att informationsmöten i stället kommer att hållas. Detta går emot vad och säger. Utifrån ovan vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen verka för lagändringar när det gäller kravet på samråd i samband med ledningsbygge?
fr · H7111460 · 2020-06-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1460 Konkurser inom turistbussnäringen av (M) till Näringsminister (S) har det lättats på vissa coronarestriktioner i samhället, vilket är till gagn för många som verkar och har sin försörjning inom de berörda näringarna. är dock många verksamheter i praktiken nedstängda, bland annat turistbussbranschen. Merparten av de som bedriver turistbussverksamhet är småföretagare med stora grundinvesteringar. Sedan restriktionerna infördes har dessa företag varken kunder eller intäkter men har fortfarande stora omkostnader för personal och hyror. Dessutom har man stora kostnader för i förskott betalda hotell, restauranger etcetera. Merparten av dessa kostnader går inte att få ersättning för. Myndigheters avrådan från att resa såväl kortare som längre sträckor är således på god väg att eliminera den svenska turistbussnäringen. Då merparten av dessa företag är små med begränsade möjligheter att bygga upp ett buffertkapital kommer de heller inte att ha möjlighet att återuppstå den dag krisen är över. Detta gäller många småföretag i flera branscher där turistbussbranschen här får tjäna som exempel. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad gör regeringen och statsrådet för att förhindra att de många småföretagen inom turistbussbranschen går i konkurs?
fr · H7111461 · 2020-06-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1461 Inreseförbud för lärare av (M) till Statsrådet (S) beviljade arbetstillstånd till 156 grundskole-, förskole- och gymnasielärare. Majoriteten kommer från länder där engelska talas som modersmål. Vissa skolor kräver att lärarna besitter kunskaper i engelska motsvarande modersmålsnivå, vilket gör att den svenska arbetsmarknaden snabbt blir uttömd och lärare behöver rekryteras från utlandet. gäller förordningen (2020:127) om inreseförbud till , vilken innebär ett förbud för tredjelandsmedborgare att resa till . Av 3 § tredje stycket framgår att de utländska medborgare som har särskilt angelägna behov eller som ska utföra nödvändiga funktioner i är undantagna från inreseförbudet. Om utländska lärare inte undantas från inreseförbudet riskerar skolor att vid terminsstart vara utan lärare. Att överlämna tolkningen av regeringens förordning till i varje enskilt fall när den utländska medborgaren står vid gränskontrollen ger inte förordningen förutsägbarhet. Dessutom riskerar ogrundade skillnader i bedömningarna att uppstå. Regeringen bör därför svara för sitt resonemang när den tog fram förordningen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet inom ramen för sin tjänsteutövning för att säkerställa att utländska lärare ska kunna resa in i ?
fr · H7111462 · 2020-06-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1462 Den dansk-svenska gränsen av (M) till Utrikesminister (S) öppnar gränsen mot , och . Men inte mot . kan däremot danskar resa in i . Antalet dödsfall i har totalt sett varit fler än i , men vid en jämförelse mellan och är det som har lägst dödstal. Den danska statsministern, , menar att det pågår samtal med och att en regional lösning för kan bli aktuell. Med den nuvarande reserekommendationen i om att inte företa resor som är längre än så kan resenärer från exempelvis , som är hårt drabbat, inte ta sig ända till . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur agerar ministern för att få till stånd en regional lösning för gällande den dansk-svenska gränsen, och när ser hon att en sådan lösning kan vara på plats?
fr · H7111463 · 2020-06-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1463 En säker och förutsägbar elförsörjning av (M) till Statsrådet (S) Flera sektorer som är samhällsviktiga har en hög elanvändning. Det handlar om exempelvis industri, transporter, bostäder och service. Om störningar uppstår så kan det få omfattande konsekvenser för stora delar av samhället. Skulle vi få större avbrott i elförsörjningen så påverkar det naturligtvis andra samhällsviktiga funktioner som elektroniska kommunikationer, kommunalteknisk försörjning, sjukvård och finansiella tjänster. För att elsystemet ska fungera måste det finnas en balans mellan produktion och förbrukning av el. Att vädret varierar och påverkar både produktion och förbrukning är en av utmaningarna när det gäller att hålla balans i elsystemet. Risken för elbrist ökar just nu eftersom kärnkraftverket stängs . Balanshållningen under ansträngda vintrar försvåras ytterligare av att elmarknaden har förändrats. Det sker en stadig ökning av förnyelsebar elkraft, främst i form av vindkraft. Detta innebär, ur ett balansperspektiv, att produktionsmängden blir väldigt osäker och svårare att planera än annan produktion. sker en successiv nedtrappning av kärnkraften i . Kärnkraft har den fördelen att den mer går att planera och är då mer förutsägbar än vindkraft. Ökningen av den väderberoende elproduktionen i kombination med att den planerbara produktionen minskar gör det mer komplicerat att hålla balansen i systemet. Importbehovet ökar, och underskottet i kraftbalansen ökar ännu mer inför kommande vinter. Försvarsberedningen konstaterade i sin rapport att normal elförsörjning inte kommer att kunna garanteras vid en krigssituation. Vidare betonar Försvarsberedningen vikten av att det på förhand finns rutiner och strukturer för både prioritering och ransonering vid höjd beredskap. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur verkar statsrådet för att säkerställa tillgången till el, och då särskilt i händelse av kris och krig?
fr · H7111464 · 2020-06-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1464 Ett samlat totalförsvarsdepartement av (M) till Statsrådet (S) presenterades utredningsbetänkandet En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. Vi moderater välkomnar regeringens fokus på frågan. Utredningen pekar på hur viktiga dessa frågor är och på vikten av att stärka den samlade nationella förmågan att kunna identifiera, analysera och möta desinformation och påverkanskampanjer. arbetas det dock med dessa frågor, och har en enig försvarsberedning lyft fram att det skulle behövas ett samlat totalförsvarsdepartement som kan samla frågor som rör militärt och civilt försvar under ett tak. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att det skapas ett totalförsvarsdepartement där den nya myndigheten för psykologiskt försvar inryms?
fr · H7111465 · 2020-06-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1465 Vård av äldre som har covid-19 av (M) till Socialminister (S) Det är många som har avlidit av covid-19 i och i på våra äldreboenden. Det är ett stort misslyckande för det svenska samhället att vi inte har lyckats skydda våra äldre bättre. En fråga som har uppstått är huruvida de av våra äldre som har covid-19 har fått syrgas, näringsdropp eller andra sjukvårdsinsatser eller om man närmast rutinmässigt i stället har gett morfin till de äldre, vilket är en uppgift som har framförts i medier. Enligt andra uppgifter som framkommit har läkare via telefon ordinerat palliativ vård, då sjuka äldre fått morfin i stället för medicinsk hjälp, vilket en geriatrikprofessor beskrivit som ”aktiv dödshjälp”. Regeringen upprepade ett flertal gånger tidigt under pandemins framfart i att ålderdomshem och äldre var av högsta prioritet att skydda. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ser ministern på den statistik som levereras till regeringen från våra myndigheter, och finns det skäl att förbättra underlaget till regeringen om vilka vårdinsatser som ges till äldre, liksom fler åtgärder från ministern för att bättre skydda de äldre?
fr · H7111466 · 2020-06-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1466 Förvarsplatser i Viskan av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har för få förvarsplatser. De är dessutom ojämnt fördelade i landet. Det nordligaste förvaret finns i , vilket innebär att två tredjedelar av det geografiska står utan förvar, och avstånden är långa. Detta leder till kostsamma och resurskrävande transporter. Dessutom släpps personer som borde stanna kvar i förvar, och beslut om förvar fattas inte i den utsträckning som är sakligt motiverat. Det här är allvarligt och undergräver förtroendet för rättsväsendet och migrationspolitiken i . På orten i kommun i västra finns en före detta kriminalvårdsanstalt i gott skick. En blocköverskridande enig politik i kommun jobbar för att staten ska använda anläggningen igen. Det skulle innebära nya arbetstillfällen i en kommun som drabbats särskilt hårt av att statliga jobb försvunnit. Investeringskostnaderna för att kunna använda den före detta anstalten som förvar är i jämförelse med att bygga nytt mycket låga. Här har staten en god möjlighet att använda skattemedel effektivt, få välbehövliga förvarsplatser i norra och dessutom bidra till jobb i glesbygd. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att agera för att använda den före detta anstalten i Viskan till att utöka antalet förvarsplatser för ?
fr · H7111467 · 2020-06-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1467 flygplats av (M) till Infrastrukturminister (S) Läget är akut för , och kom beskedet att flygplatsen tvingats ta beslut om att stänga. Kommunstyrelsens ordförande i , , och i , , har undertecknat ett andra brev från de nordvästskånska kommunerna i Familjen till regeringen och statsrådet gällande flygplatsen. Det första skrevs och det andra nu i ett akut läge . Sydsvenska Handelskammaren har även de tillskrivit regeringen om angelägenheten. Ett brev daterat har inkommit till departementet. Såväl skatteintäkter som den viktiga samhällsfunktionen har framförts. Detta har stor betydelse för det skånska näringslivet. Flygplatsen överlevnad är av stor betydelse och påverkar näringsliv, tillväxt, jobb och familjeföreningar och därmed morgondagen för kommuner och regionen. krävs det att åtgärder vidtas omgående för att säkerställa att kan starta upp sin verksamhet igen när krisen är över. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern och regeringen att inom det snaraste vidta åtgärder för att säkerställa att ska kunna finnas kvar i nordvästra även framgent?
fr · H7111468 · 2020-06-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1468 Länsstyrelsernas roll för turistnäringen av (M) till Statsrådet (S) hade en artikel med rubriken ”Företag: Offentliga värdar sämre på hyresrabatter”. Den tar upp att flera privata fastighetsägare har agerat snabbt med att sänka hyror. Det statliga bolaget stod i fokus då det statliga bolaget inte agerade på samma sätt. I en fråga till bostadsministern påtalas vikten av att vara en föregångare från statens sida med att hjälpa och inte stjälpa livskraftiga företag. I frågan uttrycks att såväl näringsministern som bostadsministern har stått på pressträff och talat uppfordrande om hur privata fastighetsägare bör agera. Bostadsministern skriver i sitt svar att han har förtroende för att styrelserna och ledningarna i de statligt ägda bolagen hanterar frågan på ett professionellt och ansvarsfullt sätt. Länsstyrelserna är, på samma sätt som de statliga bolagen, en annan del av det statliga uppdraget och har också en roll att fylla såväl nu i krisen som efter krisen. Länsstyrelserna i landet med sina statliga uppdrag och regionala roller har ett ansvar för att landet ska fungera, från norr till söder. Det kan handla om att servicepunkter kan få del av statliga medel för att arbeta med turism i form av att ge guideinformation och att sälja fiskekort. Det kan också handla om att vara hyresvärd eller på annat sätt utgöra kuggen i ett maskineri för att hålla igång hjulen för den svenska besöksnäringen för jobb och tillväxt. Därför spelar länsstyrelserna en viktig roll för den svenska besöksnäringen, som inte på något sätt är undantagen krisen. utgör heller inget undantag, tvärtom. Det finns många företag med anställda och verksamhet i . Sommaren är nu här och många människor tar sig ut i naturen. Samhällen och det lokala näringslivet krokar i varandra för att tillsammans skapa värdekedjor. Den naturnära besöksnäringen har fått ett uppsving och kommer att utgöra en oas för människor nu och framåt. I detta krisläge väljer i att inte ge en privat näringsidkare fortsatt kontrakt på en hyresfastighet inom besöksnäringen när hyresavtal ska förhandlas om. Med anledning av att det blivit tydligt att de statliga bolagen ska vara en del av lösningen under krisen och inte lägga än mer sten på börda för näringsliv, jobb och tillväxt så framstår det som sker i som ytterst märkligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har länsstyrelserna fått i uppdrag att underlätta för hyreskostnader samt i övrigt stötta näringslivet i landet för att inte ytterligare bidra till negativa effekter av krisen?
fr · H7111469 · 2020-06-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1469 Testning för covid-19 av (M) till Socialminister (S) Från det att partiledare började påtala behovet av utökad testning av covid-19 har i skrivande stund alltför lite hänt. Detta trots att regeringen sällar sig till de partier som inser betydelsen av testning. Detta framgår av direktivet till () då myndigheten fick i uppdrag att utarbeta en nationell strategi för testningen. I samband med att uppdraget gavs skickade regeringen ut ett pressmeddelande. Av detta framgår att regeringen ändå uppfattar att redan då utförde ”omfattande testning i förhållande till folkmängden”. Vän av ordning kan undra om det är därför vi inte testar i samma grad som andra länder. Enligt FHM:s hemsida har det analyserats prover från totalt ca 239 000 individer. Detta är offentlig statistik som vem som helst kan ta del av. Men FHM fick dessutom i ovannämnda direktiv i uppgift att löpande redovisa uppdraget till . Trots detta tycks regeringen inte ha varit införstådd med läget och försäkrat sig om att testningen de facto ökar. I stället har en diskussion uppstått om vem som bär ansvar för vad. Det är anmärkningsvärt. Med hänvisning till detta vill jag fråga socialminister : Varför har ministern inte reagerat och agerat för att åtgärda det faktum att nivån på testningen är i genomsnitt 28 800 tester , och när beräknar ministern att vi når den av regeringen satta målnivån om 100 000 tester ?
fr · H7111470 · 2020-06-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1470 Kompensation till yrkesfisket till följd av coronapandemin av (M) till Statsrådet (S) beslutade att stötta yrkesfisket till följd av att coronapandemin har gjort att efterfrågan på fisk och skaldjur har minskat. Detta har medfört kraftigt försämrade priser, vilket har lett till att flera nu avstår från att fiska. För att stötta fiskarna beslutade EU därför att medlemsstaterna kan ge stöd till stillaliggande fiskefartyg. Stödet skulle till finansieras av EU medan medlemsstaterna skulle stå för resten. En förutsättning för detta är dock att det faktiskt avsätts nationella medel. Detta har redan skett i många medlemsstater, och i vår närhet är även och på gång. Men tvekar, trots att vår fiskeminister faktiskt röstade för förslaget i ministerrådet. Om inget händer snart innebär det att regeringen är med och betalar ersättning till andra länders fiskare, som det svenska fisket inte får någonting. Regeringen är ofta mån om att i ord framhålla fiskets betydelse, men när det kommer till kritan backar man. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att möta den nationella medfinansiering som EU-beslutet kräver för att stötta yrkesfiskare som har drabbats av coronapandemin, och om inte, vilka är skälen för att avstå?
fr · H7111471 · 2020-06-02 00:00:00 — Fråga 2019/20:1471 En strategi för äldrevården av (M) till Socialminister (S) –25 bedriver Inspektionen för vård och omsorg () en fördjupad tillsyn av särskilda boenden för äldre. Syftet med tillsynen är enligt IVO:s egen hemsida ”att patienter som bor på särskilda boenden för äldre, under pågående pandemi, får individuell bedömning av läkare och att de får vård och behandling i enlighet med den bedömningen”. Jag citerar vidare från IVO:s hemsida: ”Tillsynen sker mot bakgrund av IVO:s egna iakttagelser och rapporteringen om att äldre på särskilda boenden bland annat inte får tillgång till syrgasbehandling. Tillsynen är en fördjupning av den avslutade tillsynen av över tusen verksamheter inom särskilda boenden för äldre, hemtjänst, samt LSS-boenden för vuxna. - Det vi har sett och det som har rapporterats i media är allvarligt. Alla som behöver ska få en god vård och omsorg. Det gäller även , under pågående kris. Därför gör vi denna omfattande tillsyn, säger , generaldirektör för .” IVO:s fokus på att alla som behöver ska få en god vård och omsorg, samt individuell bedömning av läkare och behandling i enlighet med denna, är självklar. Dock vet vi att äldrevården i många avseenden har fallerat på det området. Baserat på tillsynens resultat gäller det därför att kunna agera snabbt för att kunna åtgärda det befarade läget. Vi kan inte svika våra äldre. Med hänvisning till detta vill jag fråga socialminister : Vilken beredskap och strategi har ministern på plats för att kunna möta ett förmodat negativt resultat vid IVO:s fördjupade tillsyn?
fr · H7111472 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1472 näringsliv av (M) till Näringsminister (S) tar emot nära 1 miljon besökare. En tredjedel av öns ekonomi är helt beroende av turismen, som skapar uppemot 6 000 jobb . riskerar mycket av detta att gå förlorat, och regeringens stödåtgärder är långt ifrån tillräckliga för att rädda näringslivet, enligt de berörda aktörerna. Det så kallade omställningsstödet tar sikte på företag som haft problem , då det fortfarande råder lågsäsong på ön och många företag därför inte startat upp sin verksamhet. Permitteringsstödet kan heller inte användas fullt ut eftersom många företag har få anställda under lågsäsong. Regeringens stödåtgärder missar uppenbart näringsliv under coronakrisen. ”Regeringen har ingen hjälpplan för , öns turistnäring får förlita sig på de hjälpinsatser som finns”, uttalade näringsministern . Region och de lokala näringslivsorganisationerna vädjar i en skrivelse om ytterligare hjälp från regeringen. ”Vi har bokstavligt talat ingen tid att förlora”, skriver man i brevet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta i syfte att underlätta för näringsidkare under denna kris samt för att företagen ska kunna återhämta sig när den väl ebbar ut?
fr · H7111473 · 2020-06-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:1473 Förkomna pass av (SD) till Statsrådet (S) började den då nya lagen om att det både skulle bli dyrare och betydligt mer omständligt att tappa bort sitt pass att gälla. Det infördes även krav på att man endast fick kvittera ut tre pass . Dåvarande inrikesministern (S) tillkännagav i : ”Därmed stoppar vi kraftigt det missbruk av svenska pass som har funnits.” Verkligheten blev dessvärre inte så. Trots denna lag försvinner tiotusentals pass , och utvecklingen visar i stället att problemet tycks ha förvärrats. Enligt är missbruket med svenska resehandlingar ett stort problem. Svenska pass innehåller tillbaka biometriska uppgifter i form av fingeravtryck, vilket borde ha stävjat fenomenet. Men den svarta marknaden finns kvar trots möjligheten att vid inresa till avgöra om passet tillhör rätt person. Missbruket kring borttappade pass skadar den legitimitet som omvärlden tillmäter svenska legitimationshandlingar och kan ha långtgående framtida konsekvenser på svenska medborgares möjligheter att resa till andra länder. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av ovanstående?