ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111183 · 2020-04-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1183 Flexiblare förmånsbeskattning i händelse av kris av (M) till Finansminister (S) När skogsbränderna rasade i var det många brandmän och hjälparbetare som lämnade sina semestrar och ordinarie brandstationer för att hjälpa till. Under arbetet fick de provisoriskt boende och mat för att kunna vara iväg och göra dessa insatser. De hyllas för att de fanns där och tog sig an uppgifter utöver det vanliga. Inom sjukvården sliter nu personalen långa och tunga pass i ett extremt läge med covid-19-patienter. Utöver det hanterar sjukvården även det normala flödet av patienter. För att underlätta för sjukvårdspersonalen och visa sin uppskattning för deras arbete erbjuder man dem gratis parkering. I båda de här olika beskrivningarna kommer regler om förmånsbeskattning på tal. Dels för det provisoriska boendet och den mat som delades ut under insatsen inom skogsbranden och dels för gratis parkering inom sjukvården. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är ministern beredd att ta initiativ för att lagstiftningen om förmånsbeskattning ska få en skrivning som gör att kan agera flexibelt och temporärt vid händelser utöver det normala?
fr · H7111184 · 2020-04-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1184 Staten som god fastighetsägare under coronakrisen av (M) till Statsrådet (MP) Den pågående coronakrisen får oerhörda ekonomiska konsekvenser. Vi ser nya dystra rekord vad gäller varsel och konkurser. Bara i undertecknads hemlän, , varslades 7 000 personer, och tempot i nedgången tycks inte bromsa in utan tvärtom öka. För mig och är det uppenbart att de åtgärder som regeringen har vidtagit för att dämpa krisens effekter har varit otillräckliga och dessutom för krångliga. För att undvika massarbetslöshet och för att rädda i grunden livskraftiga företag från konkurs har vi moderater lagt förslag om helt slopade arbetsgivaravgifter , om korttidspermittering på heltid samt att staten ska gå in och betala fasta kostnader för företag med stora inkomsttapp orsakade av coronakrisen. Regeringen behöver lyssna på kritiken från inte bara oss moderater utan också näringslivets organisationer och de fackliga organisationerna, som uppmanar regeringen att göra mer och snabbare. Men regeringen behöver också säkerställa att redan beslutade åtgärder får avsedd effekt. I regeringens extra ändringsbudget avsattes 5 miljarder för stöd till sänkta hyror för utsatta branscher, såsom sällanköpshandeln samt hotell- och restaurangbranschen. Genom stödet kan den fastighetsägare som sänkt den fasta hyran få kompensation för en del av nedsättningen. Jag tycker det är viktigt att staten som stor fastighetsägare och hyresvärd agerar som ett gott föredöme under denna svåra kris. Jernhuset och andra statliga hyresvärdar behöver agera snabbt och försöka ge hårt drabbade hyresgäster sänkta hyror. Tyvärr kommer signaler om att de statliga hyresvärdarna tvärtom är långsamma och inte alls särskilt medgörliga. Det gör mig bekymrad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att statliga fastighetsägare ska göra allt vad de kan för att hjälpa branscher och hyresgäster som drabbats hårt av pågående coronakris?
fr · H7111185 · 2020-04-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1185 Främjande av bilåkande under pandemin av (SD) till Finansminister (S) Coronakrisen har inneburit ordentliga förändringar för hela vårt samhälle, och många tar sitt ansvar för att bidra till en minskad smittspridning. För att lyckas med detta krävs inte bara en god handhygien och att man stannar hemma vid sjukdomssymtom; det handlar även om att minska trängseln och sociala kontaktytor så gott det går. har de flesta ett jobb att gå till eller andra viktiga åtaganden. För dessa människor och då inte minst för dem med samhällskritiska funktioner bör politiken göra vad som går att göra för att underlätta vardagen. Att friska personer med nyckelfunktioner inom vård, skola och omsorg håller sig ifrån smittade räddar helt enkelt liv, direkt eller indirekt. Flera röster – SD, M, L och lokalt i även MP – har lyft frågan om att slopa trängselskatter under coronakrisen. Detta för att minska trängseln i kollektivtrafiken och stimulera människor till att resa i mindre grupper eller helt ensamma. Vidare finns det arbetsplatser, som exempelvis , där vårdpersonal slipper betala parkeringsavgifter för att de av hälsoskäl ska välja bilen. Mot bakgrund av ovanstående önskas finansminister svara på följande fråga: Avser ministern att verka för slopandet av trängselskatter eller på annat sätt stimulera bilåkandet för vanligt folk eller för personer med särskilt samhällsviktiga funktioner?
fr · H7111186 · 2020-04-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1186 Förmånsbeskattning av vårdarbetare av (SD) till Finansminister (S) Förmåner för anställda anses av som olika former av ersättning för arbete som en anställd kan få, varför huvudregeln är att en förmån är skattepliktig så länge den inte särskilt reglerats som skattefri eller anses ha ett alltför lågt värde. En anställd måste med andra ord betala skatt för de förmåner som följer ett uppdrag genom jobbet. Exempelvis kan en anställd få förmåner såsom jobbtelefon, transport i form av års- eller periodkort inom kollektivtrafiken eller garageplats. Skattepliktiga förmåner ska oftast värderas till marknadsvärdet, det vill säga vad den anställde hade betalat om det som förmånen innehåller hade köpts privat, och i de fall en sådan värdering inte är möjlig finns det oftast en schablonmässig värdering som beslutas av (som exempelvis kost- och bilförmåner). Förmåner som erbjuds anställda på ett företag bör ses som någonting positivt, snarare än negativt, varför det också är märkligt att så mycket måste förmånsbeskattas. Det är extra märkligt när de som drabbas är att betrakta som hjältar, vilket vi tidigare sett i samband med skogsbränderna och ser under rådande pandemi. Såväl kontraktsanställda inom sjukvården, Försvarsmakten eller räddningstjänsten som andra som ställer upp för vårt samhälle i svåra tider är hjältar. Mot bakgrund av detta önskas finansminister svara på följande fråga: Anser finansministern att det är rimligt att vårdpersonal och andra som ställer upp i nationella kriser förmånsbeskattas, eller kan vi förvänta oss att denna skatt slopas?
fr · H7111187 · 2020-04-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:1187 Kommunernas ersättning för nyanlända av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) kommun har beviljats från för insatser för nyanlända med särskilda behov. De har däremot inte fått pengarna utbetalda. Enligt uppgift beror det på att har slut på pengar (SVT , ). Fyra av fem svenska kommuner dras med underskott, och regeringen låter alltjämt kommunerna ta större kostnader för migration och integration. , professor i nationalekonomi vid Linnéuniversitetet, har konstaterat att bristande integration ökar kostnaderna för kommuner som statens ersättningar minskar (, ). Det är därför viktigt att kommunerna får del av de statliga bidrag som syftar till att etablera nyanlända. Det är inte acceptabelt om det stämmer att hänvisar till medelsbrist och därmed inte betalar ut beviljade statsbidrag till kommunerna. Mot bakgrund av ovan anförda vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kommuner ska få del av sina beviljade statsbidrag?
fr · H7111189 · 2020-04-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:1189 Dispens från kravet på träning och tävling hos sportskyttar av (M) till Statsrådet (S) har gjort flera tillkännagivanden i syfte att underlätta för landets jägare och sportskyttar. så har tydligen inte regeringen ens påbörjat arbetet med dessa. Ett av förslagen var att se över flerårslicenserna då det utgör en stor arbetsbelastning för polisen med dessa administrativa arbetsuppgifter men också stort krångel för landets sportskyttar, som måste ompröva sina licenser . Ett av kraven vid omprövningen är att man ska kunna visa upp att man har tränat och tävlat tillräckligt mycket, vilket nu i dessa coronatider kan vara mycket svårt att genomföra. Andra myndigheter har lämnat dispenser på olika regler för att underlätta och undvika smittspridning, och det är ju rimligt att även landets sportskyttar får dispens på kravet om träning och tävling i dessa coronatider. Landets sportskyttar behöver omgående ett tydligt svar från polisen och regeringen för att inte riskera sina licenser på grund av , eftersom man nu inte kan träna och tävla som . sportskyttar tar sitt ansvar i coronatider, och regeringen borde ta sitt ansvar genom att ta initiativ till dispenser för landets sportskyttar från kravet på träning och tävling för att kunna förnya sina licenser. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att jobba för att landets sportskyttar ska få dessa tydliga dispenser från träning och tävlingar så att inte coronakrisen riskerar att drabba licensinnehavet för landets sportskyttar?
fr · H7111190 · 2020-04-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:1190 Bredbandspengar i landsbygdsprogrammet av (C) till Statsrådet (S) Bredbandspengarna som finns i landsbygdsprogrammet tillkom under alliansregeringen och har betytt mycket för utbyggnaden av bredband på landsbygden i . har satt upp bredbandsmål för som man ska försöka uppnå. Det är flera åtgärder som krävs för att nå målen – bland annat pengar, regler och säkerhet. meddelade dock att man vill ta från bredbandsstödet för att ge till stöd för slåtterängar. Båda dessa åtgärder är viktiga för landsbygder, men det blir problematiskt när regeringen på detta sätt ställer olika landsbygdssatsningar mot varandra. bör kunna hitta andra pengar inom befintlig ram att ta till slåtterängar och inte de pengar som finns avsatta för bredbandsutbyggnad. Dessa pengar behövs för det ändamålet. En ändring som regeringen vill göra i budgeten måste också godkännas av vilket kan ta tid. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad avser statsrådet att göra för att de medel som är avsatta för bredbandsutbyggnad i landsbygdsprogrammet fortsatt ska gå till just bredband?
fr · H7111191 · 2020-04-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:1191 och forskning om civilt försvar av (M) till Näringsminister (S) Covid-19 är klassad som en pandemi av WHO. I inledningen av virusspridningen konstaterade flera myndigheter att vår beredskap för att möta smittan är god. Även om regeringens och myndigheternas krishantering kommer att utvärderas grundligt i efterhand går det att redan nu se svagheterna i vår beredskap för att möta krisen. Det handlar exempelvis om allt ifrån samordning och lagstiftning till produktion, leveranskedjor och lagerhållning av sjukvårdsmateriel. Redan innan covid-19 bröt ut stod det klart att kommer att behöva göra stora investeringar för att stärka upp vår försvars- och beredskapsförmåga för att kunna hantera framtida kriser av olika slag. Därför är det viktigt att det finns goda förutsättningar för forskning inom den civila krisberedskapsförmågan och det civila försvarets förmåga att möta kriser. När det gäller det civila försvaret så kommer det till stor del inte att handla om att göra en karbonkopia på det vi hade under tid. Omvärlden och hoten ser helt annorlunda ut, inte minst på grund av globaliseringen och digitaliseringen, och därför måste också det civila försvaret och beredskapsförmågan kunna möta dagens, och morgondagens, utmaningar så effektivt som möjligt. Därför kommer det att vara helt avgörande att det också bedrivs forskning på området. Flera forskare har försökt söka medel av för att just bedriva sådan forskning men har nekats medel till detta. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Är ministern beredd att tilldela medel för forskning inom det civila försvaret som kan stärka vår beredskap i händelser av kriser?
fr · H7111192 · 2020-04-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:1192 Nekad intensivvård trots plats av (SD) till Socialminister (S) Vården utmanas på ett sätt som är svårt att föreställa sig, och vårdpersonalen vittnar om en fruktansvärd verklighet som de upplevt. Vi får höra vittnesmål från vårdpersonal som visar hur belastningen för personalen i kombination med dålig utrustning gör att dagarna är svåra att mäkta med. Det är inte konstigt att vi är många som frustreras över den situation vi ser. Det är inte heller konstigt att känna det som ett enormt svek när man hör om vårdpersonal som meddelar patienter att de inte kan räkna med hjälp om de skulle drabbas av coronaviruset. Det är helt enkelt inte värdigt det moderna välfärdsland som borde vara. Människor som i normala fall kunde ha fått vård och räddas från en plågsam död i ensamhet får det inte . Intensivvård ska enligt nya riktlinjer nämligen inte ges till personer tillhörande följande kategorier: • en biologisk ålder på över 80 år • en biologisk ålder på 70–med signifikant svikt i max ett organsystem • en biologisk ålder på 60–med signifikant svikt i max två organsystem. Vårt trygghetsnät har redan misslyckats, men det är allas ansvar att försöka skademinimera så gott det går. Av den anledningen är det ytterst märkligt att alla de platser som samhället har till förfogande för intensivvård inte tas till vara. Fältsjukhuset i är tillbaka redo att ta emot coronapatienter, men det står fortfarande oanvänt, trots enorma behov. Människor sorteras bokstavligt talat bort från att få intensivvård och lämnas till en säker död inom den vanliga vården. I ett sådant läge är det en skandal att skryta över en hög andel överlevare bland de som fått intensivvård. Mot bakgrund av detta önskas socialminister svara på följande fråga: Anser regeringen och ministern att det är befogat att inte ge patienter i behov av intensivvård den vård de behöver som det finns lediga platser, eller avser ministern att verka för en förändring?
fr · H7111193 · 2020-04-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:1193 Marktjänstföretag och statliga kreditgarantier av (KD) till Infrastrukturminister (S) Coronapandemin har slagit oerhört hårt mot flyget. saknas kommersiella förutsättningar för reguljär flygtrafik, vilket drabbar företagen inom flygbranschen. Marktjänstbolag som dagligdags sköter passagerarhantering, lastning och lossning av flygplan och ser till att bagage och gods kommer fram på flygplatserna är särskilt utsatta. Flygtrafiken är reducerad med – på många flygplatser finns ingen flygtrafik alls – och därför står marktjänstföretagen utan intäkter men kvar med sina fasta kostnader. Flera marktjänstföretag går en svår tid till mötes, och konkurser kan inte uteslutas. kommer verksamheten att behövas för att flygtrafiken ska kunna startas upp igen efter pandemin. Marktjänstföretag är en personalintensiv verksamhet som ger många, särskilt unga personer, sysselsättning inom transportnäringen. Men flygplatsverksamhet är även en mycket reglerad industri vilket gör att det är svårt och kostsamt att starta upp nya marktjänstföretag. stannar flyget och det kommer ta att starta upp transporterna igen om företagen går i konkurs. Vi måste därför rädda marktjänstföretagen under den kris som råder. Regeringen har föreslagit, och beslutat, att ett statligt garantiprogram för flygföretag ska inrättas. Syftet är enligt regeringen (prop. 2019/20:136) att skydda i grunden livskraftiga svenska flygföretag från att slås ut till följd av den nu rådande situationen genom att säkra likviditet. Men det står inte klart om marktjänstföretag omfattas av lånegarantierna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Tänker ministern ta något initiativ för att andra flygföretag än flygbolag (såsom marktjänstföretag) ska omfattas av de statliga kreditgarantierna?
fr · H7111194 · 2020-04-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:1194 Arbetet med EU:s taxonomi för hållbara investeringar av (L) till Finansminister (S) Kommissionens tekniska expertgrupp presenterade sin slutrapport över EU:s taxonomi för hållbara investeringar. Rapporten ger förslag på urvalskriterier, så kallade screening criteria, för när olika ekonomiska aktiviteter ska anses vara hållbara. Urvalskriterierna utgör gränsvärden inom vilka en aktivitet definitionsmässigt är hållbar. Taxonomin utvecklas för att utgöra ett regelverk för gröna obligationer. Men den antas komma att användas bredare. Inom EU föreslås den till exempel användas för uppföljning av investeringsplanen för den gröna given. Det är också uttalat av expertgruppen att man ser framför sig att länder utanför EU kommer att tillämpa taxonomin. Enbart ekonomiska aktiviteter som är inkluderade i taxonomin definieras som hållbara. Aktiviteter som inte har bedömts omfattas således inte. Den tekniska expertgruppen har valt att inte definiera några urvalskriterier för kärnkraften. Man säger att utsläppen av växthusgaser från kärnkraftens livscykel är nära noll och att den därmed kan bidra i klimatarbetet. Som skäl för att inte inkludera den uppger man i stället att man (trots att man tagit hjälp över 400 experter inom olika områden) inte har haft kompetens att bedöma huruvida slutförvar av använt kärnbränsle är långsiktigt hållbart. säger man rakt ut att det är politiskt känsligt att ta ställning i fråga om under vilka förutsättningar kärnkraften är en hållbar ekonomisk aktivitet. Expertgruppen menar att frågan bör hanteras senare och då av experter med kompetens kring slutförvar av använt bränsle. Expertgruppens förslag ligger till grund för en uppsättning delegerade akter som kommissionen kommer att lägga fram för godkännande av parlamentet och i rådet. linje – som uttalades av klimatminister vid miljörådet i – är att alla fossilfria kraftslag, inklusive kärnkraften och förnybara energislag, ska användas effektivt i klimatomställningen. Mot bakgrund av detta är det angeläget att uppmanar rådet att utan dröjsmål ta fram de urvalskriterier som beskriver under vilka förutsättningar kärnkraften är hållbar. I finns omfattande kompetens kring kärnkraftens hållbarhetsfrågor, särskilt vad gäller den långsiktiga hanteringen av använt bränsle. Svenska experter skulle kunna bidra i arbetet. Urvalskriterier för kärnkraften behöver finnas framme innan taxonomin börjar tillämpas. Annars kommer inte kärnkraften att kunna bidra så effektivt i klimatomställningen som vore möjligt. Det vore stick i stäv med linje. Jag vill därför fråga finansminister : Vad gör ministern och regeringen för att säkerställa att urvalskriterier för kärnkraften tas fram innan taxonomin börjar tillämpas, och på vilket sätt avser regeringen att stötta kommissionen med svensk kompetens inom hållbarhetsfrågor för kärnkraften, särskilt vad gäller använt kärnbränsle?
fr · H7111195 · 2020-04-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:1195 WHO:s hantering av av (SD) till Utrikesminister (S) Ett av de länder som mot alla odds kan ses som ett av de mest framgångsrika länderna i kampen mot covid-19 är , formellt Republiken . () har dock ignorerat och dess 23 miljoner medborgare trots att det borde finnas mycket att lära av det framgångsrika landet om hur det tacklat virusspridningen. Det är en isolering till följd av påtryckningar från , som fortfarande gör anspråk på landet. har med framgång lyckats stoppa medverkan i olika internationella organisationer, inklusive i WHO, i syfte att förhindra möjlighet att agera självständigt. Den bisarra hållningen från WHO:s sida blev vi påminda om efter att ett klipp blivit viralt på sociala medier. Den Hongkongbaserade journalisten väljer att i en videointervju med organisationens vice generalsekreterare () ställa frågan om WHO kommer att ompröva om man ändå inte ska släppa in i organisationen. Aylwards väljer då att stirra rakt fram och sedan påstå att det inte gick att höra frågan. Pinsamt nog tycker han att det vore bättre om hon gick vidare till en ny fråga i stället för att be henne upprepa frågan. När så inte blir fallet och i stället upprepar frågan lägger han på luren – märkbart obekväm med hur han ska agera. Det underliga agerandet från en så högt ansedd och viktig organisation som WHO gör att det åter är värt att fundera över hur det kommer sig att en öppen och ansvarsfull demokrati (som dessutom hanterat covid-19 bra) som tvingas stå tillbaka för det odemokratiska och alltmer aggressiva . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser regeringen och ministern att verka för att WHO ändrar sin inställning till eller på annat sätt bryter den internationella isoleringen av landet eller kan vi förvänta oss eventuella bilaterala svenska samarbeten med ?
fr · H7111196 · 2020-04-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:1196 och arbetsträning av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Under rådande läge där utsätts för coronavirusets härjningar prövas människors och myndigheters tålamod. Då är det väl så viktigt att hanteringen av enskildas ärenden även fortsatt följer säkra och fungerande rutiner. Det finns personer som definieras som riskgrupp med underliggande sjukdomar, som av Arbetsförmedlingen rekommenderats arbetsträning och rehab. Inget fel med den saken men det finns dessvärre exempel där dessa personer hänvisats till sådan aktivitet som innebär att man nödgas användas kollektivtrafik för att resa till och från verksamheten. Trots att läkarintyg uppvisats har Arbetsförmedlingen ej bistått att byta till annan lämpligare placerad verksamhet eller med annan för individerna tryggare transport. Kvar står då endast möjligheten för dessa personer att antingen utsätta sig för vansklig smittorisk eller att avböja möjligheten till arbetsträning. Båda fallen innebär sociala och ekonomiska konsekvenser den enskilde. För personer i dubbelt utsatt situation blir detta en näst intill ohållbar situation då läkarintyg ej räcker som hotet om indragen ersättning blir akut. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Avser ministern att ge Arbetsförmedlingen nödvändiga redskap så att dessa prekära fall kan handläggas med ett tillmötesgående gentemot den enskilde, som myndigheten inte behöver göra avsteg från givna direktiv?
fr · H7111197 · 2020-04-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:1197 Business under coronakrisen av (SD) till Utrikesminister (S) I sviterna av coronakrisen har många företag det svårt. Detta har fått till följd att Business – som finns för att hjälpa företag med affärer utomlands och främja utländska investeringar i – har fått drastiskt minskade intäkter från privata näringsidkare. I stället är man , kanske mer än någonsin, beroende av den statliga finansieringen. Situationen har renderat i att man har fått permittera 200 personer och ställt ut ett stort varsel om uppsägning i ett läge där Business kanske behövs mer . Det är min mening att det vore problematiskt om Business tvingades säga upp personal i ett läge då de behövs för att hjälpa svenska företag när världsekonomin ska återhämta sig. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer regeringen att vidta några åtgärder för att bistå Business i detta läge?
fr · H7111198 · 2020-04-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:1198 Brist på Intensivvårdssjuksköterskor av (M) till Socialminister (S) går just nu igenom en tuff tid med en coronapandemi som drabbar oss alla. Tuffast drabbar den alla dem som blir allvarligt sjuka. Svensk hälso- och sjukvård gör nu en bragdinsats med att vårda alla svårt drabbade på bästa sätt. Man har ställt om hela hälso- och sjukvårdens verksamhet till att prioritera vård av svårt sjuka covid-19-patienter. Detta innebär förutom tufft jobb på våra sjukhus att andra patientgrupper som väntar på planerade operationer får stå kvar på ofta långa väntelistor. Så måste man också göra under en pandemi. Men redan före coronapandemin lyfte jag frågan i en interpellationsdebatt med socialminister om hur regeringen avsåg att komma till rätta med detta samhällsproblem. Bristen på intensivvårdssjuksköterskor finns , men bristen kommer att kvarstå. Efter pandemin kommer svensk sjukvård att ha ett ökat behov av planerade tunga operationer utifrån att dessa patienter helt fått stå tillbaka under pandemin. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har ministern någon ambition att förstärka utbildningskapaciteten för intensivvårdssjuksköterskor och i så fall hur?