frs · H812646 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:646 av (L) Skydd av religiösa lokaler har frågat kultur- och demokratiministern med ansvar för idrottsfrågorna hur hon avser att stärka skyddet för religiösa lokaler i , bland annat med hjälp av de EU-medel som avsatts. Frågan har överlämnats till mig. Inledningsvis vill jag understryka att alla ska känna trygghet att utöva sin religion oavsett trosinriktning. Hatbrott kan aldrig accepteras i ett demokratiskt samhälle. Flera insatser pågår för att förebygga och bekämpa hatbrotten – insatser som utförs av såväl regeringen som av myndigheter på uppdrag av regeringen. För att bekämpa rasism och hatbrott krävs gemensamma ansträngningar, långsiktighet och uthållighet. Regeringen tar med den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott ett samlat grepp om det viktiga arbete som utförs i dessa frågor av såväl myndigheter, regionala och lokala aktörer som organisationer inom det civila samhället. Regeringen förstärker den nationella planen mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott med . En förstärkning ger utrymme för fortsatta och nya insatser inom ramen för planens fokusområden, däribland ett mer aktivt rättsväsende. Inom ramen för planen har exempelvis Myndigheten för stöd till trossamfund i uppdrag att arbeta med att höja kunskapen om säkerhet för moskéer och muslimska församlingar samt aktörers utsatthet för islamofobi och hatbrott. En av de myndigheter som har höjt ambitionsnivån avseende hatbrott är . Myndigheten har bland annat inrättat en nationell kontaktpunkt för dessa frågor liksom så kallade demokrati- och hatbrottsgrupper i , och . Även övriga polisregioner har avsatta resurser för ändamålet. för en löpande dialog med trossamfunden kring frågor om trygghet och säkerhet. Bedömningar av hotbilden sker kontinuerligt och beslut om relevanta skyddsåtgärder fattas därefter i varje enskilt fall. Dessa åtgärder kan bestå av olika trygghetsskapande och proaktiva åtgärder såsom till exempel ökad tillsyn och bevakning av kyrkor, synagogor och moskéer. Regeringen vill att fortsatt ska utveckla och förbättra arbetet för att bekämpa hatbrotten. I regleringsbrevet fick därför ett nytt uppdrag på området. Kamerabevakning kan vara ett viktigt verktyg för att förebygga och bekämpa brott. Den nya kamerabevakningslag som trädde i kraft innebär att kamerabevakning av religiösa samfunds lokaler numera är tillståndsfri. får även polisen bedriva kamerabevakning utan tillstånd av Datainspektionen. Utöver det arbete som de rättsvårdande myndigheterna bidrar med kan trossamfund och ideella föreningar söka statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder, enligt förordningen (2018:1533) om statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället. Det är Kammarkollegiet som ansvarar för att handlägga ärenden enligt förordningen. –2020 uppgår statsbidraget till och samma summa beräknas . I det gemensamma uttalandet från EU:s inrikesministrar understryks vikten av åtgärder för att stärka skyddet av religiösa lokaler, som en del av offentliga miljöer. I uttalandet nämns också att regionalfonden kan användas för detta. Regeringen kan inte svara på hur medlen kan komma att användas eftersom förberedelser inför kommande programperiod fortfarande pågår. Som synes är dessa frågor högt prioriterade av regeringen och flera insatser pågår för att förebygga och bekämpa hatbrotten och stärka skyddet för religiösa lokaler.