ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712914 · 2020-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:914 av (L) En strategi för sällsynta diagnoser har frågat mig om regeringen avser att ge i uppdrag att ta fram en strategi för sällsynta diagnoser. har beslutat om en ny term för sällsynta diagnoser, sällsynt hälsotillstånd. Definitionen av ett sällsynt hälsotillstånd är enligt termbank ett hälsotillstånd med låg prevalens, det vill säga färre än 5 av 10 000 invånare. Det medför vanligen varaktiga konsekvenser för livsvillkoren och särskilda problem som betingas av sällsyntheten, kräver speciell kompetens och ofta samordnade insatser från hälso- och sjukvården och övriga samhället. Regeringens målsättning är att alla patienter ska erbjudas god vård efter behov på lika villkor. Detta arbete rör i högsta grad personer med sällsynta hälsotillstånd. har staten därför ingått en överenskommelse med Kommuner och Regioner (SKR) om en långsiktig inriktning för vård och behandling av sällsynta sjukdomar. Målet är att skapa ökade förutsättningar för en god, jämlik och tillgänglig vård med patienten i centrum. Genom den långsiktiga inriktningen får landets sex centrum för sällsynta diagnoser stöd, den nationella samordningen stärks och utvecklas och patientperspektivet ökar när det gäller just vård och behandling av personer med sällsynta hälsotillstånd. avsätter regeringen inom ramen för den långsiktiga inriktningen för vård och behandling av sällsynta sjukdomar. Därtill avsätter regeringen till organisationer inom området via . Regeringen avsätter även medel för statsbidrag genom olika förordningar, till exempel får ca och . I genomförandet av den långsiktiga inriktningen är regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning i hälso- och sjukvården centralt. Sällsynta sjukdomar är ett av de nationella programområdena inom ramen för kunskapsstyrningssystemet med uppdrag att bland annat leda och samordna kunskapen inom sitt fält. Regeringen tillför här medel genom bland annat överenskommelsen med SKR om personcentrerade och sammanhållna vårdförlopp. Utöver detta bedrivs arbete inom flera områden som bedöms bidra till utvecklingen av vården för patienter med sällsynta hälsotillstånd, såsom nivåstrukturering av den högspecialiserade vården, reformeringen av primärvården och arbetet med den nya life science-strategin. I life science-strategin har regeringen slagit fast att det ska finnas en effektiv process för införande av nya terapier för genetiska, bland annat sällsynta sjukdomar. Av strategin framgår även att ska vara ett föregångsland för införande av precisionsmedicin i vården, vilket är viktigt för vård av sällsynta hälsotillstånd. ingår också i ett europeiskt referensnätverk för erfarenhetsutbyte inom sällsynta sjukdomar. Svenska specialister får därigenom tillgång till över 900 högspecialiserade vårdenheter i 26 länder. Sammantaget bedömer regeringen att dessa insatser tillsammans kommer utveckla vården för personer med sällsynta hälsotillstånd.
frs · H712915 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:891 av (M) för åkerier och svar på fråga 2019/20:915 av (M) Ökad konkurrenskraft för åkerinäringen har frågat mig när jag kommer att tillsätta konkurrenskraftsutredningen för åkerier och därmed uppfylla tillkännagivande. har frågat näringsministern när ministern avser att återkomma till med ett förslag om stärkt konkurrenskraft för svensk åkerinäring. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda dessa frågor. Jag svarar på frågorna gemensamt. Regeringen har genomfört en rad åtgärder som stärker konkurrenskraften för svensk åkerinäring, inte minst genom insatser för att motverka fusk och oschysst konkurrens inom transportsektorn. Ordning och reda på vägar och schyssta villkor är högt prioriterat av regeringen och en mängd åtgärder har införts så som klampning, höjda sanktionsavgifter, skärpt beställaransvar och öronmärkta resurser för utbildning av poliser och bilinspektörer i cabotagekontroller. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att flera ska följa reglerna på området (dir. 2019:51). I uppdraget ingår också att utredaren ska analysera i vilka fall det är lämpligt att genomföra sanktionsväxlingar på området utöver de som redan är genomförda och ta fram förslag till hur detta i så fall kan ske. Det övergripande syftet med översynen är att skapa en ordning för att genom effektivare kontroller och sanktionssystem främja brottsbekämpningen och trafiksäkerheten samt åstadkomma en god social situation för förarna och en sund konkurrens inom yrkestrafiken. Regeringen kommer att i den årliga skrivelsen till mer i detalj redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av tillkännagivande.
frs · H712916 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:916 av (M) Bilpooler och biluthyrning har frågat finansmarknads- och bostadsministern varför biluthyrningsbranschen så uttryckligen är undantagen i direktiven till utredningen om åtgärder för att främja bil-, motorcykel- och mopedpoolstjänster. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska bevara frågan. Regeringens huvudmotiv till utredningen är att stimulera till en cirkulär ekonomi med mer resurseffektiva persontransporter. Utredningens syfte är inte att genom sänkt mervärdesskattesats främja traditionell biluthyrning. Regeringens direktiv utesluter dock inte aktörer i biluthyrningsbranschen, utan det är fråga om att definiera den tjänst som ger mest samhällsnytta. Den särskilda utredaren ska därför avgränsa och definiera begreppet bilpoolstjänst utifrån vilken verksamhet som bör gynnas och vilken tjänst som ska omfattas för att uppnå mer resurseffektiva transporter.
frs · H712917 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:890 av (SD) Terroristlöner, 2019/20:917 av (M) och terrorlöner och 2019/20:930 av (M) Budgetstöd till palestinska myndigheten har frågat mig om jag menar att ”pengar som betalas ut till terrorister, eller deras familjer, för att de mördat israeler är en form av socialbidrag” och huruvida regeringen kommer att ”fortsätta betala svenska skattemedel i bistånd som möjliggör att den palestinska myndigheten kan fortsätta finansiera terrorister och deras familjer”. undrar på vilket sätt regeringen och jag agerar för att de palestinska myndigheterna ska ta avstånd från terrorism och våldshandlingar mot den israeliska civilbefolkningen och om jag med säkerhet kan säga att inte bidragit till ”de så kallade terrorlönerna”. Slutligen har frågat mig varför jag i intervju påstått att inte har något budgetstöd till palestinska myndigheten. Frågor på detta tema har tidigare ställts i till den nuvarande och tidigare regeringar och svaret fortsätter att vara detsamma: svenska biståndsmedel går inte till terrorism. Premisserna för frågor är dessutom felaktiga. Med undantag för ett kompetenshöjande samarbete med miljömyndigheten inom bland annat klimatfrågor ger inget bistånd till palestinska myndigheter. Det svenska Palestinabiståndet går framförallt till stärkandet av demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och jämställdhet. engagemang är, utöver de generella målen för biståndet, ämnat att bidra till att främja fred och motverka våld i alla dess former. Regeringen är också tydlig i dialogen med företrädare för om vikten av att ta avstånd från våld och hatpropaganda. Regeringen fördömer givetvis terrorism och står upp för israelers och palestiniers legitima säkerhetsbehov. Frågan om fängslade palestinier berör stora delar av det palestinska samhället och är nära kopplad till den kraftigt polariserade konflikten. PLO, som tog avstånd från terrorism 1988, anger att man betalar ut pengar till fängslade och skadade palestinier samt till döda och fängslades familjemedlemmar med utgångspunkten att dessa inte ska överges. I många fall handlar det om överlevnad i ett samhälle där få skyddsnät finns. ger inget budgetstöd till och bidrar alltså inte till dessa utbetalningar.
frs · H712918 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:918 av (M) Ersättning för digitala brevlådor har frågat mig vad status är för regeringens interna pm om ersättningsmodell för digitala brevlådeoperatörer, och när den beräknas skickas på remiss. Nuvarande regelverk möjliggör inte ersättning till brevlådeoperatörer inom infrastrukturen för digital post, Mina meddelanden. Förslagen från den statliga utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster kräver vidare beredning. Arbete pågår i och en promemoria planeras att remitteras .
frs · H712919 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:919 av (M) Fusk med kosttillskott har frågat mig om vilka åtgärder jag kan tänka mig att vidta för att stärka arbetet mot otillåtna kosttillskott inom EU. Inledningsvis vill jag säga att jag delar den oro som ger uttryck för vad gäller förekomsten av vilseledande påståenden och otillåtna substanser i kosttillskott inom EU. Det är kommunerna som ansvarar för kontrollen av kosttillskott. Regeringen är medveten om att det finns utmaningar i kontrollen av kosttillskott och har därför vidtagit en rad åtgärder för att uppnå en mer likvärdig och enhetlig livsmedelskontroll på detta område. Målsättningen är att både skydda konsumenterna och ge företagen likvärdiga villkor över hela landet. Jag har tilltro till att kommunerna har den kompetens som krävs för att utföra de nödvändiga kontrollerna. Det finns därför inget förslag om att överföra den offentliga kontrollen av kosttillskott från kommunerna till . Det är som är ansvarig myndighet för att bedöma om en produkt eller substans ska anses som läkemedel. Gränsen mellan kosttillskott och läkemedel kan i vissa fall vara svår att dra. En huvudregel är att kosttillskott inte är till för att förebygga, lindra eller bota sjukdomar. Då det finns gränsdragningsfrågor på området är det viktigt med ett fungerande samarbete över myndighetsgränserna. och träffas därför regelbundet för att diskutera dessa frågor. Statistik från visar att är ett av de länder som anmäler flest livsmedel till EU:s system för snabb varning om livsmedel som bedöms utgöra eller kan antas utgöra en risk för människors hälsa (RASSF). Statistiken visar även att de flesta anmälningarna handlar om kosttillskott och liknande produkter. Handeln med kosttillskott är internationell. Därför välkomnar jag att och medlemsstaternas kontrollmyndigheter nu planerar fler samordnade kontrollprojekt och att det även finns ett utvecklat samarbete med Europol på detta område. Jag följer utvecklingen på området men ser inget behov av att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H712920 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:920 av (SD) Smyghöjning av priser har frågat mig hur jag arbetar för att stärka konsumenternas skydd mot smyghöjningar av priser. Konsumenter ska få korrekt information om produkters pris och egenskaper för att kunna göra väl avvägda val. Det finns inget krav på att näringsidkare ska informera om prishöjningar, men i prisinformationslagen finns bestämmelser som preciserar hur priser ska anges vid försäljning av varor och tjänster. Det finns bl.a. bestämmelser om jämförpris som syftar till att konsumenterna ska kunna jämföra och se vilken vara som är billigast oavsett förpackningsstorlek. I marknadsföringslagen finns bestämmelser som förbjuder näringsidkare att använda sig av felaktiga påståenden om bl.a. produktens egenskaper, såsom art, mängd och kvalitet eller just om produktens pris. Det är viktigt att dessa regler, som är gemensamma inom EU, följs av näringsidkare. Ett nytt EU-direktiv om modernisering av konsumentskyddsreglerna har beslutats som bl.a. innehåller krav på stärkta sanktioner vid allvarliga överträdelser. Vidare ger en ny EU-förordning om samarbete mellan tillsynsmyndigheter på konsumentskyddsområdet nya befogenheter för tillsynsmyndigheterna, bl.a. . Den proposition som nämner kommer att föreslå kompletterande bestämmelser till förordningen.
frs · H712921 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:921 av (M) kontor i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en liten ort som inte ska behöva bära den börda, i form av förlorade arbetstillfällen, som en flytt av i innebär. Inledningsvis vill jag understryka att de statliga myndigheternas närvaro i landet är en viktig fråga för regeringen. Regeringen har tidigare betonat vikten av att de myndigheter som har verksamhet i flera delar av landet finns kvar på de orter där de är verksamma, i den utsträckning det är möjligt. Många människor runt om i landet har fått uppleva urbaniseringens baksidor. Regeringen och samarbetspartierna är överens om att det ska vara möjligt att leva, bo och verka på landsbygderna. Under den förra mandatperioden påbörjade regeringen ett arbete med att stärka den statliga närvaron runt om i . Flera insatser har genomförts. Regeringen har fattat 21 beslut om lokalisering av hela eller delar av befintliga myndigheters verksamheter. Besluten har inneburit att statliga verksamheter fördelas jämnare i landet och en omlokalisering av statliga arbetstillfällen från till andra delar av landet. I den svenska förvaltningsmodellen är det i stor utsträckning myndigheterna själva som, utifrån verksamhetens mål och uppgifter, avgör hur verksamheten ska organiseras. förslag om neddragningar i har delvis sin grund i myndighetens arbete med att hantera ett ekonomiskt underskott. Enligt är den föreslagna neddragningen en av många åtgärder som myndigheten överväger att genomföra för att hantera underskottet. Regeringen anser att det övergripande behövs mer regional hänsyn när myndigheter fattar beslut om lokalisering. Regeringen har därför beslutat om en ny förordning om statliga myndigheters lokalisering som trädde i kraft . förslag att dra ner på verksamhet i omfattas dock inte av förordningen, eftersom förslaget inte skulle innebära att samtliga fasta arbetsställen i kommunen avvecklas. Regeringen har fattat flera beslut som stärker den statliga närvaron i : Regeringen beslutade att skulle omlokalisera delar av sin verksamhet till . Regeringen inrättade 2018 en ny myndighet för digital förvaltning som lokaliserades till . Regeringen gav 2017 Statens servicecenter i uppdrag att omlokalisera delar av verksamheten till . Regeringen fattade 2017 beslut om att öppna tio nya servicekontor varav ett öppnades i . Regeringen tillsatte 2018 en utredning för att se över möjligheterna att stärka den statliga närvaron i . Utredningens förslag har skickats på remiss. Lokal statlig närvaro i hela landet är viktig för att hålla ihop och för att upprätthålla legitimitet och förtroende för statlig verksamhet. Regeringen avser fortsätta arbetet med att stärka statlig närvaro i hela landet.
frs · H712923 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:923 av (M) Personalliggare har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av den problematik som har framkommit med personalliggare. Frågan är ställd mot bakgrund av senare tids debattartikel av , och i samt utvärdering av personalliggare i restaurang- och byggbranschen. Skyldighet att föra personalliggare gäller för näringsidkare inom restaurang- och frisörbranscherna. Utvidgningar till fler branscher samt andra kompletteringar av systemet med personalliggare har senare skett. Syftet med personalliggare är att minska förekomsten av svartarbete och att skapa sundare konkurrensförhållanden. Företagare som använder svartarbete skaffar sig konkurrensfördelar framför företag som inte gör det. Ju fler företag som använder sig av svartarbete desto svårare blir det för företag som vill göra rätt för sig. utvärdering som publicerades visar att införandet av personalliggare har lett till en ökning av antalet anställda i restaurangbranschen men att lönesumman per anställd minskar. Det beskrivs att den minskade lönesumman sannolikt beror på att de som utförde de svarta arbetena, som efter reformen har omvandlats till vita, i högre grad är personer med låg utbildning och födda utanför , vars löner är lägre än genomsnittslönen i branschen. Bland små företag visar utvärderingen att kontrollbesök ger en långsiktig effekt när det gäller ökning i redovisad lönesumma. utvärdering visar att reglerna om personalliggare har effekt och att fusket minskar. Personalliggarsystemet möjliggör kontrollbesök som bidrar till minskat fusk. Jag förstår att det kan upplevas som en börda för de som sköter sig att behöva omfattas av kontroller. För att få vetskap om vilka som fuskar är dock kontroller ett nödvändigt verktyg. Allmänhet och företag ska ha förtroende för verksamhet och uppfatta kontrollverksamheten som ändamålsenlig och rättssäker. Myndigheten måste ha en trovärdig kontroll som motverkar fel, fusk och brottslighet, och de måste ha rätt verktyg. Det gynnar seriösa företag och hela samhället . för i olika forum löpande dialog med de som berörs av systemet med personalliggare och får på så sätt impulser om hur det uppfattas, hur det fungerar samt önskemål om förändringar. Den senaste utvidgningen, då bl.a. regler infördes om att uppgifter om näringsidkaren och dennes familjemedlemmar ska dokumenteras i personalliggaren, trädde i kraft . trädde dessutom regler om uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen i kraft fullt ut. Det förutses att dessa båda regelsystem samverkar och att det förbättrar förutsättningarna för att besluta om rätt skatter och avgifter. Reformerna har varit i kraft endast och det är ännu för tidigt att utvärdera dem.
frs · H712924 · 2020-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:924 av (M) Elnätsbolag som riskerar tappa kontakt med sina kunder har frågat mig hur jag avser säkerställa att elnätsföretagen inte tappar kontakten med sina kunder i när privatpersoners implementering av solkraft, energilager och laddinfrastruktur ökar. har remitterat modell för elmarknaden (EI R2017:05). I rapporten föreslås bland annat en reform som innebär att elkunderna i huvudsak ska ha kontakt med elhandlare, till exempel vid flytt. I rapporten föreslås också att kunderna även fortsättningsvis ska ingå ett avtal med elnätsföretaget och att elnätsföretaget ska fortsätta ha direktkontakt med kunderna i frågor som rör bland annat rätt till avbrottsersättning. Enligt Energimarknadsinspektionen är syftet med förslaget bland annat att förbättra konkurrensen på elmarknaden och på så sätt förbättra kundernas situation. Rapporten bereds inom och regeringen återkommer om hur och i vilken utsträckning förslagen ska tas vidare.
frs · H712925 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:925 av (M) Långa handläggningstider hos har frågat mig vilka målsättningar jag och regeringen har för hur långa handläggningstider får vara, och hur jag säkerställer en regelbunden uppföljning av svarstiderna med åtföljande åtgärdsplaner. Jag är medveten om de långa handläggningstiderna av EU-stöd. Försenad programstart, komplext regelverk, nytt IT-system och att flera myndigheter är inblandade i ärendehandläggningen är några av de faktorer som har orsakat problemet. Oavsett förklaringarna är detta ett problem som regeringen tar på största allvar. Naturligtvis är mitt och regeringens mål att EU-stöd ska kunna komma stödmottagaren till del utan onödig fördröjning och i enlighet med gällande regelverk. I myndighetens uppdrag ingår att tillhandahålla styrnings- och uppföljningssystem som säkerställer att uppföljning av handläggningstider och måluppfyllelse kan göras. Regeringen följer noga den rapportering som sker. Just nu pågår förhandlingarna om EU:s nästa gemensamma jordbrukspolitik och om Europeiska havs- och fiskerifonden för perioden –2027. Regeringen strävar efter att i så stor utsträckning som möjligt skapa bättre förutsättningar för en framtida effektiv förvaltning. har åstadkommit kortare handläggningstider genom det förenklingsarbete som pågår. har haft ett stort fokus på att korta ner handläggningstiderna och regeringen har ökat resurserna i syfte att uppnå det. Jag kommer att fortsätta arbeta med frågan och eftersträva fortsatta förbättringar på detta område.
frs · H712926 · 2020-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:926 av (M) Kombination av gymnasieutbildning och elitsatsning på idrott har frågat mig när jag kommer att presentera de förtydliganden i skollagen som möter olika idrotters behov och förutsättningar och som möjliggör kombinationen elitidrott och gymnasiestudier. Inom pågår översynen, som jag nämnt i ett frågesvar , av de idrottsutbildningar i gymnasie- och gymnasiesärskolan som syftar till att elever ska kunna kombinera sina gymnasiala studier med elitidrott. En departementspromemoria planeras . Därefter vidtar sedvanlig remittering och beredning inom innan regeringen kan ta ställning till frågan om ett nytt regelverk.
frs · H712927 · 2020-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:927 av (M) Avskaffande av danstillståndet har frågat mig när kan förvänta sig att jag hörsammar tillkännagivandet om avskaffandet av danstillstånd, och när ny lagstiftning kan börja gälla. fick en utredare i uppdrag att biträda med att utreda frågan om kravet på tillstånd för att anordna offentlig danstillställning. Uppdraget redovisades (Ds 2018:20). Utredarens förslag remissbehandlades från till . Som jag i tidigare svar på fråga 2019/20:144 från (SD) anfört har ärendet tyvärr inte kunnat prioriteras på grund av att har haft ett flertal viktiga lagstiftningsärenden att hantera. Arbetet med att ta fram en lagrådsremiss pågår i .
frs · H712928 · 2020-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:928 av (S) Skenskilsmässor och välfärdsbrottslighet har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder med anledning av skenskilsmässor och välfärdsbrottslighet. Att stävja bidragsfusk i välfärden är en prioriterad fråga för regeringen. Som beskrivs i frågan har vi vidtagit flera åtgärder för att motverka brottslighet mot vårt välfärdssystem. Straffet för grovt bidragsbrott har skärpts och bidragsbrottslagen har utvidgats till att omfatta fler stöd, bidrag och ersättningar. Berörda myndigheter samarbetar för att identifiera och förhindra misstänkta bidragsbrott. Regeringen har också vidtagit åtgärder mot missbruk av hyresrätter. Ett antal lagändringar har genomförts för att motverka den olovliga andrahandsuthyrningen och svarthandel med hyreskontrakt. Oriktiga uppgifter i folkbokföringen kan användas för att möjliggöra felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Regeringen har därför vidtagit åtgärder även på detta område. har till exempel fått möjlighet att göra besök för att kontrollera en persons bosättning och vi har på nytt infört folkbokföringsbrott. Regeringen har även tillsatt en utredning som bland annat ska fokusera på åtgärder som ytterligare kan minska förekomsten av oriktiga uppgifter i folkbokföringen. Förutsättningarna för trossamfundens vigselverksamhet är nogsamt reglerade. En ändring av det regelverket är inte rätt väg att gå för att komma till rätta med välfärdsbrottsligheten. tar upp en angelägen fråga. Mitt svar är att regeringen fortsätter att arbeta brett mot missbruk av vår gemensamma välfärd.