frs · H712888 · 2020-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:888 av (SD) Korrelationen mellan betyg och nationella prov har frågat mig om man har kunnat märka en statistiskt signifikant minskad betygsinflation efter att proposition 2017/18:14 trätt i kraft, och om jag annars är beredd att vidta ytterligare åtgärder. Frågan är föranledd av ställningstagande till propositionen Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14), där det föreslogs att det vid betygssättningen i ett ämne eller kurs som det ges nationellt prov i ska elevens resultat på det nationella provet särskilt beaktas. Denna bestämmelse, som syftar till att öka rättssäkerheten och likvärdigheten i betygssättningen, har införts i skollagen och gäller från och med . , som är statistikansvarig myndighet för skolväsendet, har i uppdrag att följa utvecklingen i skolväsendet och att analysera resultaten från nationella prov. Myndigheten presenterar , på såväl nationell nivå som på skolnivå, betygsresultat och resultat på nationella prov, och man gör också jämförelser där skillnader mellan provresultat och slutbetyg presenteras. I särskilda analysrapporter har skillnader mellan provresultat och slutbetyg analyserats. Dessa analyser är viktiga för uppföljning av om de avvikelser som finns mellan provresultat och betyg ökar eller minskar och om de är systematiska. Första gången bestämmelsen om att provresultat särskilt ska beaktas vid betygssättning tillämpades för de betyg som sattes under förra läsåret, framför allt i slutet av . har publicerat statistik över relationen mellan satta provbetyg och betyg för såväl och gymnasieskolan. En rak jämförelse av avvikelserna mellan provbetyg och ämnesbetyg i årskurs 9 jämfört med visar att andelen elever som fått samma provbetyg som ämnesbetyg har ökat. För gymnasieskolan är andelen elever som fått samma provbetyg som kursbetyg jämfört med högre i vissa kurser och lägre i andra. För att kunna bedöma styrkan i korrelationen, och om det är frågan om betygsinflation, krävs bl.a. analyser av bortfallet i insamlingarna och av förändringar av vilka elevgrupper som gör proven obligatoriskt eller inte. Jag ser fram mot att ta del av kommande analyser av skillnader mellan provbetyg och ämnes- eller kursbetyg som kan ge en första bild av den nya lagstiftningens effekt. Jag vill också passa på att nämna några andra insatser regeringen vidtagit och tagit initiativ till för att stävja betygsinflation. Regeringen har beslutat att de nationella proven ska digitaliseras, vilket kommer att innebära ett effektivare provsystem som underlättar för lärare och minskar risken för fusk genom otillåten spridning av proven och de orättvisor det för med sig. Vidare har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå hur ämnesbetyg kan införas i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utredaren ska även utreda och lämna förslag på justeringar i betygssystemet för alla skolformer. Syftet är att främja elevers kunskapsutveckling och att betygen bättre ska spegla elevers kunskaper (dir. 2018:32). I tillägg till uppdraget ska utredaren beakta att de förslag som läggs inte ska leda till betygsinflation, och analysera behovet av ytterligare insatser för att undvika betygsinflation (dir. 2019:66). Jag kommer att ta del av förslag innan jag vidtar ytterligare åtgärder.