ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111519 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1519 Ökande risk för nationell effektbrist av (L) till Statsrådet (S) Svenska kraftnäts årliga rapport på den svenska elmarknaden är en dystrare läsning än vanligt. Myndigheten beskriver en situation där det även under en normal vinter kan bli nödvändigt att koppla bort elanvändare för att undvika en kollaps i elnätet. goda elnätsförbindelser till grannländerna har ofta lyfts fram som en anledning att lägga oron åt sidan. Om vi inte klarar att själva producera den el vi behöver är det bara att importera från grannarna, har det hetat. Nytt i kraftbalansrapporten är att har analyserat vilka möjligheter vi faktiskt skulle ha att kunna importera i en ansträngd situation. Det visar sig då att när det är kallt i och elefterfrågan är hög så är den det ofta i grannländerna också. Grannarnas strategi, undantaget , är också att importera el. Tyvärr kommer inte export att räcka så långt och vem som ska producera resten av elen är oklart. Regeringens energipolitik där fokus har varit att byta ut fossilfri planerbar elproduktion mot väderberoende sådan har lett till att det nu inte längre går att garantera elförsörjningen ens under en helt normal vinter. Redan de lokala effektproblemen i , , och har gjort att förlorat industrietableringar. När det nu visar sig att elförsörjningen i hela är så svag att rullande strömavbrott är något vi bör förvänta oss hotas vår konkurrenskraft på allvar. En fungerande elförsörjningen är fundamental för snart sagt varje investeringsbeslut i varje bransch. Tyvärr ger inte heller Svenska kraftnäts prognos någon anledning att tro att läget kommer att bli särskilt mycket bättre längre fram, åtminstone inte om den rådande politiken består. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att garantera att elförsörjningen ska fungera – på såväl kort som lång sikt – året om, i hela , oavsett väder?
fr · H7111520 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1520 Långa köer till uppkörning av (L) till Infrastrukturminister (S) Många jobb kräver att den anställde har körkort. På grund av pandemin måste nu unga människor vänta på uppkörning för körkort eftersom sjukskrivningarna är fler och eftersom uppkörningsbilarna behöver rengöras mellan uppkörningarna och därför inte kan användas effektivt. I är första lediga tid , . Detta är problematiskt för både individer och samhälle. Så långa väntetider skapar en svår situation för personer som behöver söka jobb med körkortskrav inför stundande lågkonjunktur, men det är också mycket olyckligt för sjukvård och omsorg om nyutexaminerade undersköterskor eller sjuksköterskor får svårt att ta sig till de arbetsplatser där de behövs allra mest. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Planerar regeringen att ge i uppdrag att förkorta väntan på uppkörningstid?
fr · H7111521 · 2020-06-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:1521 arbete med skydd av riskgrupper av (SD) till Socialminister (S) Massdöden i covid-19 på äldreboenden visar med all önskvärd tydlighet att regeringens så kallade strategi under pandemin har varit ett enormt misslyckande och närmast kan beskrivas som ett dödligt fiasko. Efter en omfattande kartläggning som gjorts av tidningen ser vi klart och tydligt hur samhället sviker de som har byggt vårt samhälle. Granskningen visat bland annat hur läkarbolag har ställt in fysiska besök på äldreboenden. som läkarna håller sig borta kan inte den kvarvarande personalen, som ofta saknar högre utbildning, mäta de boendes syresättning eftersom de saknar nödvändig utrustning. Vidare får vi ofta höra om äldre som nekas vård och att palliativ vård har blivit standard för dessa. Det finns otaliga exempel på äldre som nekas vård av läkare som över huvud taget inte har träffat berörda patienter. Äldre lämnas därför i stället till en plågsam död i ensamhet trots att många hade kunnat få leva vidare om de bara fått vård i form av syrgas eller dropp på sjukhus. Till försvar har ministern ofta hänvisat till professionen som enligt henne bedömt att äldre inte anses starka nog att gynnas av intensivvård. I sammanhanget är det viktigt att då komma ihåg att det finns betydligt fler insatser än intensivvård, och att det enbart är en del av alla patienter som behöver det. Att nekas dropp eller syrgas handlar främst om att utrustningen inte finns tillgänglig, vilket inte alls har med brukarens behov att göra. Socialministern har i en rad svar på olika frågor förnekat de vittnesmål som vårdpersonal och anhöriga vittnat om, trots att dessa vittnesmål duggat tätt. Vare sig ministern väljer att se den fruktansvärda verkligheten inom svensk äldreomsorg under pandemin eller inte finns det tydlig statistik, vilken bör fånga hennes och regeringens uppmärksamhet. Betydligt fler än hälften av de som avlidit i covid-19 i finner vi i den kommunala omsorgen, och av de döda på äldreboenden har somnat in i hemmet i stället för på sjukhus, enligt siffror från . Detta trots att hela den svenska strategin har grundat sig på att skydda riskgrupper, de som också drabbats absolut hårdast. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur skiljer sig det svenska arbetet med att skydda riskgrupper från det arbete som utförs av andra länder, särskilt våra nordiska grannländer, och vad i detta arbete innebär att har lagt ett större fokus på att skydda dessa?
fr · H7111522 · 2020-06-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:1522 vargstam av (M) till Statsrådet (S) riksdag har i ett riksdagsbeslut bestämt att den svenska vargstammen ska uppgå till 170 till 270 individer med god spridning i hela landet. Det finns 365 vargar i landet, och 120 av dem finns i , där ökningen av varg varit störst i landet . Det visar den senaste varginventeringen som gjorts av i samarbete med länsstyrelserna i landet. Det är naturligtvis närmast ett haveri när det befinner sig ca 120 individer i , vilket ställer till stora olägenheter för småföretagare, jägare och andra som är oroliga för att bli negativt påverkade av att det finns många vargar samlade på en begränsad geografisk yta. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att säkerställa att våra myndigheter följer beslut rörande antalet vargar i ?
fr · H7111523 · 2020-06-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:1523 Skatt på plastpåsar av (M) till Finansminister (S) började den hårt kritiserade plastpåseskatten att gälla. Kritikerna menar att skatten bara är ett nytt sätt för staten att dra in pengar till statskassan och att skatten i själva verket är sämre för miljön. släppte kraftigt försenat siffrorna för svenskarnas användning av plastbärkassar och presenterade reviderade siffror . De nya siffrorna är betydligt lägre än de gamla. har tidigare uppgett att svenskarna använde 114 plastbärkassar per person och år. var siffran 102. Men de nya siffrorna visar att svenskarna 2017 bara använde 83 kassar och 2018 bara 77 kassar. Den sjunkande trenden fortsatte 2019, då svenskarna använde 74 kassar. Det framstår alltså som att målet med den skatt som är införd för att minska antalet bärkassar enligt EU:s mål redan är uppnått, och trenden har varit tydligt nedåtgående . Svenskarnas användande av plastpåsar ligger alltså redan i linje med EU:s målsättning för . Jag vill med anledning av ovanstående fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta rörande skatten på plastpåsar med anledning av den nya information som framkommit rörande användningen?
fr · H7111524 · 2020-06-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:1524 Fördömande av uttalanden om av (SD) till Utrikesminister (S) har ledare, , uppmanat till utplånande. Inför årets ”Quds ” – för att uttrycka sitt stöd till och förintelse av – använde man nazistiska begrepp som den ”slutgiltiga lösningen”. I sitt tal talade Khamenei om den ”sionistiska cancertumören” och att den ”sionistiska regimen ska ryckas bort från ”. fruktansvärda antisemitiska hållning och hat gentemot staten är välkänt och har varit så sedan revolutionen . Men likväl är det viktigt att omvärlden tar avstånd från, fördömer och markerar gentemot regim och dess sätt att uttrycka sig och agera – varje gång det sker. Efter regims senaste utspel och uttalanden inför och under ”Quds ” har det dock varit påfallande tyst från den . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att ta avstånd från och fördöma regims senaste utspel och dess fruktansvärda uttalanden gentemot staten ?
fr · H7111525 · 2020-06-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:1525 Polisens deltagande i demonstrationer av (SD) till Statsrådet (S) retweetar inrikesminister ett inlägg från journalisten där han skriver: ”Imponerad över modet, kylan, hjärtat och klokskapen hos den här polisen i en läskig och kaotisk situation.” Det som föranledde situationen var att en kvinnlig polis knäböjde och underkastade sig olagliga vänsterextrema och rasistiska demonstranters krav på att polisen skulle ”gå ned på knä” för dem. De skrek ”fuck the ” och höll upp plakat med ”All cops are bastards”. Poliskvinnan gick ned på knä, höjde sin högra knutna näve i en ”black power-gest” och höll sedan upp en papperslapp med texten ”silence is violence”. Hon deltog, av filmer från händelsen att döma, i en olaglig demonstration och tog, iklädd polisuniform, politisk ställning. Att ordningsmakten, som ska upprätthålla ordningen, kapitulerar och underkastar sig vänsterextrema och rasistiska element som demonstrerar olagligen är verkligen uppseendeväckande och borde föranleda åtgärder. Att kvinnan i iklädd polisuniform dessutom tar politisk ställning genom ”black power-näve” i luften och ihållande ett rasistiskt politiskt budskap borde synnerligen leda till åtgärder. I stället har inrikesministern genom sitt twittrande gett sken av att han stöder poliskvinnans agerande. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådet ställningstagande att uniformerad polis bör kunna delta i politiska manifestationer som de har i uppdrag att bevaka, och vilka åtgärder vidtar statsrådet i annat fall?
fr · H7111526 · 2020-06-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:1526 Investeringar i bredband av (M) till Statsrådet (S) , , kom PTS granskning av investeringar i bredbandsutbyggnaden, som konstaterade att de sammanlagda investeringarna i fasta nät och mobilnät minskade . investerades medan det låg på . Bredbandsutbyggnaden har blivit en landsbygdsfråga. Medan alla större städer mer eller mindre är utbyggda saknar fortfarande ungefär hälften av dem som bor på landsbygden möjlighet till fiberanslutning. Anledningen är att kostnaden för att bygga ut bredband ökar kraftigt när det blir längre avstånd mellan husen. PTS konstaterar dessutom att vi inte heller kommer att nå det första delmålet 2020 och ifrågasätter om det ens kommer att gå att nå det övergripande målet för . finns det digitala tjänster som skulle kunna göra livet på landsbygden mycket mer attraktivt för många och även stärka såväl företag som näringsliv samt utveckla tjänster som gynnar befolkningen. Bredband är därför en nödvändighet för att hela landet ska leva. Signalerna vi nu får om att investeringarna minskar kraftigt, när vi vet att det är landsbygden som är kvar att bygga ut, är därför mycket oroande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa utbyggnaden av bredband på landsbygden?
fr · H7111527 · 2020-06-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:1527 Paketreselagen av (M) till Näringsminister (S) Enligt paketreselagen har en resenär rätt till återbetalning av hela resans pris om en paketresa ställs in eller om resenären avbokar på grund av extraordinära händelser på resmålet, vilket anses föreligga när () avråder från resor till det aktuella resmålet. avråder UD från alla resor, vilket försätter svenska researrangörer i en situation som paketreselagen inte är anpassad för. Problemet för svenska researrangörer är helt enkelt att man på blivit återbetalningsskyldig för i stort sett alla resor gentemot de svenska konsumenter som inte har möjlighet att genomföra resorna. Vid civilutskottets sammanträde redogjorde statsrådet om delar av ärendet men svarade på frågan om de hade hörsammat branschföreträdarnas inspel att detta var och inte ansvarsområde. Att lyssna in och ta till sig av de larmsignaler och förslag om lösningar som kommer från en extremt trängd bransch måste vara viktigt för en regering som säger sig värna om svenska företag och arbetsplatser såväl som konsumenternas rättigheter. Förhållandet att svenska researrangörer nu står utan intäkter som man möts av mycket stora återbetalningskrav till följd av paketreselagens utformning kommer i ett mycket stort antal fall att leda till att researrangörerna hamnar på obestånd och tvingas i konkurs. I denna situation, som inte bara riskerar att utradera en hel bransch från , riskerar också merparten av alla konsumenter som bokat och betalat paketresor därmed också att sakna möjlighet att få sina resor återbetalda. Den resegaranti som alla researrangörer är skyldiga att ställa ut till Kammarkollegiet för återbetalning av resor som ställs in på grund av insolvens är inte tillämplig i nuvarande situation. För att denna resegaranti enligt resegarantilagen ska vara tillämplig krävs att resan ställts in på grund av insolvens. () har presenterat ett förslag om en stödfond ur vilken återbetalning av resor som ställts in vid extraordinära omständigheter kan ske. Motsvarande lösningar finns redan eller genomförs nu i flera av våra grannländer. Enligt förslaget är fonden självfinansierande eftersom branschen avser att finansiera fonden genom en extra avgift på paketresor framgent. Att frågan är komplicerad och att flera ministrar nu delar på ansvaret gör säkerligen ansvarsfördelningen något oklar i , men därför är det extra viktigt att förtydliga vem som gör vad för dem som känner sig drabbade. Mot den bakgrunden vill jag fråga näringsminister : Vilka initiativ avser ministern att ta med hänsyn till de förslag på lösningar – en självfinansierad fond – som de svenska researrangörerna har lagt fram för regeringen, så att ett system kommer på plats i närtid som både skyddar företag från konkurs och räddar konsumenternas inbetalda pengar?
fr · H7111528 · 2020-06-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:1528 Stöd till reseföretagen av (M) till Näringsminister (S) Enligt paketreselagen har en resenär rätt till återbetalning av hela resans pris om en paketresa ställs in eller om resenären avbokar på grund av extraordinära händelser på resmålet, vilket anses föreligga när () avråder från resor till det aktuella resmålet. avråder UD från alla resor, vilket försätter svenska researrangörer i en situation som paketreselagen inte är anpassad för. Problemet för svenska researrangörer är helt enkelt att man på blivit återbetalningsskyldig för i stort sett alla resor gentemot de svenska konsumenter som inte har möjlighet att genomföra resorna. Förhållandet att svenska researrangörer nu står utan intäkter som man möts av mycket stora återbetalningskrav till följd av paketreselagens utformning kommer i ett mycket stort antal fall att leda till att researrangörerna hamnar på obestånd och tvingas i konkurs. I denna situation, som inte bara riskerar att utradera en hel bransch från , riskerar merparten av alla konsumenter som bokat och betalat paketresor därmed också att sakna möjlighet att få sina resor återbetalda. Den resegaranti som alla researrangörer är skyldiga att ställa ut till Kammarkollegiet för återbetalning av resor som ställs in på grund av insolvens är inte tillämplig i nuvarande situation. För att denna resegaranti enligt resegarantilagen ska vara tillämplig krävs att resan ställts in på grund av insolvens. () har presenterat ett förslag om en stödfond ur vilken återbetalning av resor som ställts in vid extraordinära omständigheter kan ske. Motsvarande lösningar finns redan eller genomförs nu i flera av våra grannländer. Enligt förslaget är fonden självfinansierande eftersom branschen avser att finansiera fonden genom en extra avgift på paketresor framgent. Jag vill med anledning av ovanstående fråga näringsminister : Vilka initiativ avser ministern att ta så att ett system kommer på plats i närtid som både skyddar företag från konkurs och räddar konsumenternas inbetalda pengar?
fr · H7111529 · 2020-06-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1529 Finansiering av grundforskning av (M) till Statsrådet (S) uppmärksammade () att medel för att finansiera unga forskare och grundforskning kommer att påverkas starkt till följd av coronapandemins effekter på finansmarknaden, med sänkta eller indragna aktieutdelningar som följd. Enligt uppgift delade KVA och dess samarbetspartner i form av olika stiftelser ut – ett ansenligt belopp som har hjälpt flera unga forskare till en god start på sin forskarkarriär. Enligt uttalandet befarar KVA att den nya situation som har uppstått särskilt kan drabba just unga forskare. bedömer därför att staten måste ta ett större ansvar för att forskningen ska få mer statligt stöd via . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att vidta några åtgärder för att särskilt stötta grundforskning och unga forskare då tillgången på externa medel för dessa kategorier befaras minska, och i så fall vilka?
fr · H7111530 · 2020-06-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1530 Koldioxidskatt på biooljor av (M) till Finansminister (S) Regeringen har aviserat att skattebefrielsen för biooljor som används för uppvärmning och i asfaltverk, torkanläggningar och liknande ska slopas. Det vore olyckligt med tanke på att många aktörer tagit del i den viktiga omställningen från fossilt till förnybart fossilfritt bränsle. Tacken blir att de nu möts med full koldioxidskatt och energiskatt. Väl medveten om att det är om att inte överkompensera vissa bränslen som ligger till grund för förändringen har jag ändå svårt att förstå att regeringen inte väljer att ta strid för det viktiga omställningsarbete som gör. Risken är att det skickar fel budskap. Enligt uppgift var det dessutom en liknande situation vid makten. Då valde man i stället att sänka skatten på koldioxid dels för att säkerställa att biooljan inte skulle överkompenseras, dels för att inte företagen skulle drabbas. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga finansminister : Övervägde ministern någonsin att sänka koldioxidskatten för den förnybara och fossilfria biooljan, och varför gick ministern i så fall inte vidare med det alternativet?
fr · H7111531 · 2020-06-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:1531 Vaccinstrategi av (M) till Socialminister (S) Forskningen har ännu inte fått fram något vaccin mot covid-19, även om det finns projekt som ser lovande ut. Tidshorisonten är när detta skrivs oklar, och det finns av förklarliga skäl ingen säker prognos om när det kan finnas ett vaccin utvecklat och tillgängligt. I den vaccinstrategi som regeringen beslutat om lyfts ”regeringens fortsatta arbete i EU och WHO för att säkra en rättvis global fördelning av ett kommande vaccin” som en viktig del i strategin. Att samarbeta och agera gemensamt inom ramen för exempelvis EU är naturligtvis viktigt. är erfarenheterna från den EU-gemensamma upphandlingen av skyddsutrustning inte så goda, milt uttryckt. Ingen skyddsutrustning som upphandlats EU-gemensamt har nått den svenska sjukvården. Erfarenheterna från den EU-gemensamma upphandlingen av skyddsutrustning lämnar en del att önska resultatmässigt, som framgått ovan. Det visar hur sårbart det är att lägga alla ägg i en och samma korg. Det behövs alternativa strategier för att säkerställa vaccin till , exempelvis genom samarbete med ett mindre antal länder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Agerar ministern efter en alternativ strategi, förutom den genom samarbete med EU och WHO, för att säkerställa att vaccin mot covid-19 når , och hur ser den strategin i så fall ut?
fr · H7111532 · 2020-06-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1532 SVA och forskning av (M) till Statsrådet (S) I instruktionen till () står det skrivet att myndigheten ska ”bedriva forsknings- och utvecklingsarbete inom sitt verksamhetsområde” (SFS 2009:1394 2 § 7). Däremot tilldelas inte myndigheten ”egna” forskningsanslag. Det förefaller naturligt att det är svårt att upprätthålla god forskningskompetens utan egna och särskilda forskningsanslag. Detta är en viktig fråga dels ur ett förvaltningsperspektiv, dels då verksamheten vid SVA utgör ett viktigt , inte minst då det gäller epizootier. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : På vilka grunder har SVA detta tydliga uppdrag att bedriva forsknings- och utvecklingsarbete i sin instruktion men utan att erhålla några särskilda forskningsanslag?
fr · H7111533 · 2020-06-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1533 Småskalig slakt av (S) till Statsrådet (S) För oss socialdemokrater är det viktigt att det ska vara möjligt för varje människa att kunna bo, leva och verka i alla delar av landet. En av våra viktigaste uppgifter är att föra en politik som håller ihop landet och som bidrar till en hållbar utveckling i såväl städer som tätorter och gles- och landsbygd. Den svenska landsbygden har stor potential att utvecklas och växa om våra lantbrukare får de rätta förutsättningarna för att kunna verka. Vid besöket på lamm så kom frågan upp om att underlätta för småskalig slakt. fattade regeringen ett antal beslut som ska förenkla reglerna för småskalig försäljning av vildsvinskött direkt till konsumenterna i syfte att främja en hållbar och konkurrenskraftig livsmedelsproduktion. Besluten handlar om att dels ge i uppdrag att utreda och lämna förslag på ett system för subventioner av trikin- och cesiumanalyser samt hantering av riskavfall, dels genom nya förordningsändringar och nya föreskrifter möjliggöra för jägare att överlämna små mängder vildsvinskött direkt till konsumenten. Besluten omfattar vildsvinsjakt men inte lammuppfödningen. Den svenska lammuppfödningen skapar arbetstillfällen på landsbygden, inte enbart inom uppfödningen utan även inom förädling och turism. Genom att fler konsumenter kan välja svenskt lammkött utvecklas även den svenska landsbygden. Den svenska lammuppfödningen har kantats av ekonomiska svårigheter och utmaningar, inte minst av den extrema torka som drabbade våra lantbrukare 2018 men även av att fler konsumenter väljer att köpa importerat lammkött. Även om avräkningspriset för lamm ökar så konkurrerar svenska fårbönder med andra länder som har andra produktionsförutsättningar, oftast med sämre djurskydd- och djurhälsa som resultat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att se över regelsystemet för lammuppfödning för att underlätta för svenska fårbönder?