fr · H7111740 · 2020-07-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1740 Utredningarna om död av (KD) till Utrikesminister (S) När FN:s generalsekreterare, svensken , förolyckades i en flygkrasch i Ndola i nuvarande uppstod ett nationellt trauma mitt i ett internationellt konfliktområde. Vad som egentligen hände och varför har utretts i flera omgångar men har försvårats av olika nationers intressen i området. Det kan inte uteslutas att av diplomatiska skäl låtit sig påverkas i sina tidiga ställningstaganden, vilket kan anas av den granskning som , särskilde utredare i granskningen av olyckan, framfört i rapporten i Ndola – den mänskliga faktorn eller yttre påverkan, som presenterades på . I rapporten framgår följande: ”De kritiska rapporterna från de svenska representanterna i Ndola kan sägas förstärka föreställningen, eller snarare misstanken, som också mer och mer material från andra källor tycks stärka, att det var andra faktorer i spel i omständigheterna kring haveriet än vad som framkommit. tillsammans så pekar dessa två grupper av material i riktningen att orsaken till SE-BDYs haveri med allt högre grad av sannolikhet står att finna i någon form av yttre påverkan, snarare än i det bekväma, men minst sagt oprecisa, och inte med någon rimlig måttstock bevisade, begreppet ’pilotfel’”. , det vill säga efter olyckan, tillsatte den en arbetsgrupp under ledning av justitiekansler , med mandat ”att granska och värdera det material som insamlats om kraschen” och ”tillhandahålla regeringen de slutsatser rörande omständigheterna vid haveriet och dess möjliga orsak, som den må komma fram till”. I använde statsminister orden ”kritiskt granska” i sammanhanget (s. 14, 22). Men när arbetsgruppen levererade sin rapport ”hade den omformulerat och begränsat sitt mandat” och det ”var inte längre frågan om att granska och utvärdera, än mindre att ’kritiskt’ granska” (s. 22). ”Trots all den kritik mot de rhodesiska utredningarna som ovan redogjorts för, från både svenska experter och från den , så kom den svenska arbetsgruppen fram till resultat som låg närmare de rhodesiska utredningarna än . Arbetsgruppens slutliga skrivningar kom att luta mer åt pilotfel än vad gjorde.” (s. påpekar att det är ”oklart varför den svenska arbetsgruppen – och därmed regeringen – valde att uttrycka sig på detta sätt, och därigenom i viss mening placera sig närmare de både rhodesiska utredningarna än ”. blev det på nytt aktuellt att utreda frågan i , efter att O’och publicerat en artikel i och på grundval av uppgifter från de Kémoularia, som hävdade att plan blivit nedskjutet. ”Till utredare utsågs ambassadören , som var en av dem som var på plats i Ndola , och väl insatt i ärendet.” (s. Utredningen ”innebar en grundlig genomgång, men utmynnade i slutsatser som i vissa avseenden kan sägas gå längre än vad grundmaterialet medgav. Detta blev i realiteten till ett befästande av den rådande linjen och till en återgång till att i huvudsak låta saken bero” (s. 38). För att FN ska komma vidare i den nu pågående granskningen av olyckan är det viktigt att den ”speciella arbetsgruppen” –1962 får en egen granskning, något som också uttryckte under presskonferensen . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser ministern att arbeta för att bringa klarhet i varför den svenska Rudholmska arbetsgruppen slutade att kritiskt granska inkommande material och placerade sig närmare de rhodesiska utredningarna än och varför efter utredningen i huvudsak lät saken bero?