ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111334 · 2020-05-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1334 Paketresefond för företag inom resebranschen av (M) till Näringsminister (S) ledamöter har fått ta del av en berättelse från min hemkommun, där två personer startat en resebyrå med egna resurser. Man erbjuder en unik möjlighet för många ungdomar att resa, träna och möta människor från hela världen. En mycket värdefull upplevelse för många. Just nu ser dessa unga företagare sin dröm gå i spillror. Enligt paketreselagen ska de återbetala alla bokningar men får ingenting tillbaka från sina underleverantörer. Detta har gjort att de varit tvungna att säga upp de två anställda de äntligen fick möjlighet att anställa , och de har själva ansökt om stöd för permittering. Detta är en situation som kommer att göra det omöjligt att vidareutveckla företaget åren framöver, även efter det att coronakrisen lagt sig. Detta är ett öde som många resebolag står inför just , och de får ingen hjälp. Krispaketen räcker inte fram och resebyråer står nu med endast återbetalningskrav och inga intäkter. Om vi på allvar menar att vi vill ha kvar dessa företag även efter krisen är det viktigt att vi agerar . Ett exempel på en relevant åtgärd är att upprätta en fond för paketresebolag likt den som nu infört. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att verka för att regeringen lämnar förslag om en paketresefond för att säkra framtiden för de svenska resebolagen?
fr · H7111335 · 2020-05-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1335 Ekonomiska medel i Klimatklivet av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) En av regeringens största satsningar inom klimatområdet är Klimatklivet, som är ett ekonomiskt stöd till lokala klimatåtgärder inom de sektorer som inte omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter. kom ett besked från om att pengarna i Klimatklivet är slut, och att de medel som är avsatta för åren 2021–2023 kommer att behöva läggas på framtida utbetalningar till beslutade klimatinvesteringar. Regeringen sköt inte heller till medel i vårändringsbudgeten. Denna avsaknad av medel leder nu till att den nya ansökningsomgången till Klimatklivet, som var tänkt att starta , stoppas. En av regeringens största klimatsatsningar läggs därmed på is. har tidigare bedömt att Klimatklivet inte är en del av en kostnadseffektiv styrmedelskombination för att nå det svenska klimatmålet till 2030 och att det är svårt att uppnå en kostnadseffektiv fördelning av stödet, givet den breda ansatsen. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vad händer med Klimatklivet, och kommer regeringen att skjuta till pengar i höstbudgeten eller försvinner möjligheten att söka medel till nya projekt för gott?
fr · H7111336 · 2020-05-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1336 Den tillfälliga rabatten för fasta hyreskostnader av (M) till Näringsminister (S) beslutade regeringen om tillfällig rabatt för fasta hyreskostnader i utsatta branscher, men presenterades listan på så kallade SNI-koder över vilka branscher som skulle innefattas av rabatten. Sedan listan presenterades har flera branschorganisationer påpekat att uppdelningen mellan olika SNI-koder skapat till synes ganska ologiska och godtyckliga, och i vissa fall närmast absurda, uppdelningar mellan vilka företag som får ta del av stödet respektive inte. konstaterar exempelvis att fotografisk konstnärsverksamhet med SNI-kod 90.030 får stöd, medan fotografer inom reklam (SNI-kod 74.202), porträtt (SNI-kod 74.201), press (SNI-kod 74.203) eller bröllop, event och sport (SNI-kod 74.203) inte kan få stöd. Detta trots att såväl reklambranschen som event- och sportbranschen i stort stannat i och med coronakrisen. Också konstaterar att uppdelningen mellan SNI-koder skapar problem. Trots att många butiker och verksamheter som bedriver tvätteri upplever stora intäktstapp, bland annat för att en viktig kund till tvätterier är hotell och restauranger som tappat kunder, är deras SNI-koder inte med på regeringens lista (SNI 96.012 och SNI 96.011). De kunder i som ägnar sig åt att förmedla tvätteritjänster, och därmed faller inom SNI-kod 96.090 ”Övriga konsumenttjänster”, är däremot inkluderade i stödet. En annan bransch som inte är inkluderad i stödet är biluthyrningsbranschen (SNI-kod 77.110), där man ser nedgångar i volymerna i spannet 60–, bland annat för att en viktig del är den biluthyrning som sker på flygplatser med internationell trafik. Däremot har regeringen inkluderat försäljning av samma bilar (45.110). Vad gäller motorfordon inkluderar alltså regeringen klassiska affärsmodeller som bygger på ren transaktionsekonomi men exkluderar de cirkulära affärsmodeller som ligger mer i takt med samhällsutvecklingen. Min fråga till näringsminister är: Är ministern, med anledning av ovanstående exempel, beredd att ompröva vilka SNI-koder som inkluderas i den tillfälliga rabatten för fasta hyreskostnader i utsatta branscher?
fr · H7111337 · 2020-05-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1337 Istanbulkonventionen av (V) till Utrikesminister (S) Istanbulkonventionen är konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. Konventionen öppnades för undertecknande vid ett ministermöte i . undertecknade konventionen , och ratificerades den. Konventionen fördömer alla former av våld och beskriver våld mot kvinnor som ett uttryck för historiskt ojämlika maktförhållanden mellan kvinnor och män. Att förebygga våld mot kvinnor anses enligt konventionen som avgörande för att kunna uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Istanbulkonventionen är det första internationella rättsligt bindande instrumentet i och ett av de första i världen som explicit kräver förbud mot och åtgärder för att stoppa mäns våld mot kvinnor. Istanbulkonventionen har utsatts för en omfattande smutskastning och omgärdats av en mängd falska påståenden från konservativa krafter i . EU skrev under konventionen 2017, men sju EU-länder har fortfarande inte ratificerat den. Motståndet mot konventionen inom EU har varit störst i , , och men inte heller har ratificerat konventionen som medlem. var frågan om en ratificering uppe för omröstning i det ungerska parlamentet. har blivit alltmer auktoritärt och har som det enda landet i EU blivit kategoriserat som enbart ”delvis fritt” av det politiskt obundna forskningsinstitutet . Parlamentet, lett av premiärminister , valde att rösta nej till Istanbulkonventionen till förmån för en regeringsdeklaration där konventionen anklagas för att stödja ”destruktiv genusideologi” och ”illegal migration”. Detta sker som kvinnojourer larmar om ökat våld i hemmen till följd av coronavirusets framfart. Även FN:s enhet för jämställdhetsarbete, UN Women, har rapporterat om att kraven på isolering för att minska smittspridningen har ökat våldet i nära relationer. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att öka pressen på de länder i EU som inte har ratificerat Istanbulkonventionen samt för att arbetet med mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer ska uppvärderas i EU-samarbetet?
fr · H7111338 · 2020-05-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1338 Additionellt bistånd för att minska pandemins effekter av (V) till Statsrådet (MP) Med de konsekvenser som följer i omvärlden på grund av coronapandemins framfart måste vi agera. I den värld vi lever i med mellanmänskliga och affärsmässiga kontakter är vi mer sammanlänkade än någonsin . Därför måste vi också samarbeta med omvärlden för att komma till rätta med pandemins effekter. Biståndet är ett sätt att solidariskt se till att hela världen kan ta sig igenom denna pandemi så smärtfritt som möjligt. Därför föreslår vi i ett additionellt bistånd på . Sannolikt kommer det framöver att behöva tillskjutas ytterligare biståndsmedel för att förhindra svält och andra effekter som följer i krisens spår, och vi avser att återkomma om det längre fram. som det krävs bistånd för att bekämpa effekterna av pandemin måste det övriga biståndet ligga kvar. De övriga problemen i världen har inte försvunnit utan tvärtom förstärkts både av pandemin i sig och av att vissa ledare valt att utnyttja pandemin för att införa lagar som inskränker mänskliga rättigheter. Dessutom minskar inkomstmöjligheterna för människor, och remitteringarna beräknas minska med bara . rapporterade att regeringen ger 140 miljoner till bistånd utöver biståndsbudgeten. Andra medier rapporterade sedan samma sak. Jag började då leta efter dessa additionella 140 miljoner i vårändringsbudgeten och de extrabudgetar som antagits men kunde inte finna dem. Inte heller på regeringens egen presskonferens framgick varifrån pengarna skulle tas. Det visade sig att det inte alls är additionella medel, utan regeringen har bara flyttat runt inom budgeten och därefter gått ut med att de ger 140 miljoner i bistånd för att bekämpa coronavirusets framfart och efterverkningar. Detta har journalister, med rätta, tolkat som additionella medel, och regeringen har inte gått ut med hur det egentligen ligger till. Detta är allvarligt och kan skada förtroendet för biståndet. Speciellt i ett läge när både M och SD vill minska biståndet och vi övriga partier behöver förklara varför solidaritet med omvärlden är viktigt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att klargöra omständigheterna och i samband med detta verka för att regeringen ska besluta om additionella biståndsmedel för att minska effekterna av coronapandemin i världen?
fr · H7111339 · 2020-05-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1339 Gränsen mellan och av (M) till Statsrådet (S) En i praktiken stängd gräns mellan och slår hårt mot det annars naturliga och mycket levande utbytet mellan och i . Det handlar om allt från pendling till möjligheter till utbildning och kultur på båda sidor av Sundet. har pandemins följdverkningar varit mindre dramatiska i än i resten av landet. Trots det kvarstår stora svårigheter när det gäller möjligheterna att ta sig söderut. Från meddelas att landet sakta och under kontrollerade former ska öppnas upp efter veckor av stora begränsningar. Gränserna ska dock fortsatt förbli stängda. Det har dock sagts att ska statsminister ge besked om när och hur gränserna kan öppnas. Av medieuppgifter framgår att det finns ett stort intresse att nå öppenhet mot men däremot större tveksamheter mot och därmed . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur arbetar statsrådet för att förmå att när landet öppnar sina gränser mot omvärlden så sker detta även i förhållande till och därmed till det som drabbats hårt genom att pendlingen och utbytet har begränsats så starkt?
fr · H7111340 · 2020-05-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1340 Avrådan från utrikesresor av (M) till Utrikesminister (S) uttalade sig utrikesminister med anledning av de stora begränsningar av resande som föreligger på grund av pandemin. har en generell avrådan från resor till alla länder. Utrikesministern sa bland annat följande: ”Vi vet inte om det kommer i gång. Vi måste följa det noga innan vi kan fatta beslut. Det kommer definitivt inte vara fritt efter , men exakt hur det blir måste vi återkomma till.” Vidare förklarades att ett beslut om att antingen häva den generella reseavrådan eller förlänga den kommer att komma ”före ”. Hennes egen slutsats löd: ”Jag skulle inte boka en utlandsresa.” Bristen på klara besked skapar stor osäkerhet för både enskilda personer och hela den resebransch som drabbats hårt . Det finns risk för skadlig otydlighet genom lördagens uttalande även om ambitionen varit den rakt omvända och det säkert inte minst inom EU pågår samtal om hur en samordnad öppning av gränserna kan ske. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Har ministern för avsikt att ge besked om vad som gäller i förhållande till utrikesresor för svenska medborgare efter ?
fr · H7111341 · 2020-05-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1341 Samråd vid nya kraftledningar av (C) till Statsrådet (S) När nya kraftledningar ska byggas i så ska genomföra så kallade samråd med de markägare som blir berörda utav exempelvis den mark som man vill ta i anspråk. Det är mycket viktigt att detta sker så att till exempel markägare genom sina organisationer som LRF och skogsägarföreningarna kan reagera om det är något som man anser inte känns bra Dock är det så att när en befintlig ledning ska förnyas så räcker det för att man genomför ett informationsmöte. Ett samråd där synpunkter kan lämnas sker då alltså inte. Även om ledningen redan finns på plats och mark redan är tagen i anspråk så bör ju även här ske samråd så att du som markägare ska kunna ge dina synpunkter i stället för att som bara bli informerad om att det kommer att ske. Mera mark kanske inte behöver tas i anspråk men utifrån ett äganderättsperspektiv är det viktigt för markägaren att kunna framföra åsikter om sin mark. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att samråd alltid ska ske oavsett om det är en ny ledning som ska byggas eller en befintlig leding som ska förnyas på mark där det redan finns en ledning?
fr · H7111342 · 2020-05-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1342 WHO:s hantering av covid-19 av (M) till Utrikesminister (S) På många sätt har WHO uppvisat brister i sitt funktionssätt, och det finns politiska hänsynstaganden som påverkar dess verksamhet. Inte minst utgör inflytande över organisationen en påtagligt negativ inverkan, vilket också leder till uppenbara begränsningar för att optimera insatserna för globalt hälsofrämjande. Detta tar sig främst uttryck i att (Republiken ) – som framgångsrikt lyckats hantera covid-19-pandemin – utestängs från internationell samverkan. Detta får negativa effekter för men också för den globala smittbekämpningen. står helt utanför WHO:s samarbete och verksamhet, vilket beror på en politisk blockering som huvudsakligen drivs av . I rådande läge med en global pandemi måste den typen av politiska begränsningar som blockerar möjligheter att bekämpa virusspridningen läggas åt sidan. Såväl som EU måste vara en mycket tydlig röst gentemot WHO och påverka organisationen att i sitt arbete dra nytta av de erfarenheter som kan bidra med. Givetvis med det självklara syftet att begränsa och hantera den globala pandemin. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern att agera från svensk och europeisk sida för att ge möjlighet att i full skala involvera i WHO:s arbete att begränsa de globala effekterna av covid-19?
fr · H7111343 · 2020-05-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1343 Nordiska samarbeten med anledning av covid-19 av (M) till Statsminister (S) I praktiken har de stängda gränserna i slagit hårt mot utbyte, ekonomi och pendling och har även delat familj, släkt och vänner som kommit att hamna på olika sidor. Det är mycket långt från tanken på nordisk öppenhet. har via sitt presidium uttalat sig med en stark förhoppning om att regeringar ska kunna mejsla fram en samsyn efter pandemin och när utbytet mellan våra länder åter närmar sig en mer normal situation. Ett brev har för någon vecka sedan sänts till de nordiska statsministrarna. I detta brev hänvisar till den strategi för samhällssäkerhet som enhälligt antog på sessionen i . Presidiet uppmanar de nordiska regeringarna att implementera förslagen i strategin, och nämner särskilt förslaget om att de nordiska regeringarna borde samordna sina insatser när det gäller att säkra tillgången till viktig medicin och annan hälsoutrustning. Vidare framhålls behovet av en uppdaterad nordisk riskanalys och beredskapsplan och föreslås att det inrättas en oberoende nordisk krisberedskapskommission. Presidiet vill att de nordiska länderna hjälper varandra under den pågående coronakrisen efter behov och möjlighet, till exempel med medicinsk utrustning och hälsopersonal. Det understryks även att regeringarna bör sträva efter att minimera de negativa följder för den fria rörligheten i som uppstått efter de reserestriktioner som införts. Dessutom uppmanas regeringarna att utvärdera hur man kan vara mera samspelta inför kommande epidemier för att förhindra att nya gränshinder uppstår. Presidiet vill att de nordiska länderna samordnar sina insatser när det gäller att starta upp ekonomin igen efter covid-19. Med anledning av detta vill jag fråga statsminister : Har statsministern för avsikt att tillsammans med övriga regeringschefer i arbeta i enlighet med den inriktning som parlamentarikerna över parti- och nationsgränser formulerat genom ett brev från presidium avsänt till statsministrarna?
fr · H7111344 · 2020-05-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1344 Testning av covid-19 hos gruppen asylsökande av (SD) till Socialminister (S) Regeringen har beslutat om ett tillfälligt förbud mot resor till från ett annat land, EES-länder och undantaget. Syftet är att minska smittspridningen av covid-19. Beslutet är i linje med och Europeiska rådets uppmaningar om tillfälligt inreseförbud till EU-området från ett tredjeland. Enligt regeringens beslut gäller dock inte inreseförbudet för personer som av särskilt viktiga skäl måste resa till . Det gäller inte heller för personer med uppehållstillstånd och uppehållsrätt i . Vidare undantas även utlänningar med särskilda behov och trängande familjeskäl. Prövning av ansökningar om uppehållstillstånd är lagar som inte tar någon hänsyn till extraordinära situationer, likt den vi befinner oss i . måste därför pröva ansökan om asyl enligt lag och asylsökande får därmed komma in i , precis som . Inreseförbudet är tänkt att skydda vår befolkning och likaså ett försök till att mildra konsekvenserna av coronavirusets framfart. Trots det tar emot asylsökande på samma sätt som före pandemin. Det finns inte heller några som helst krav på att nyanlända som kommer till , mitt under den pågående pandemin, testas för covid-19. Det enda som erbjuds är frivilliga hälsoundersökningar, vilket den regionala hälso- och sjukvården bär ansvaret för. Med anledning av detta vill jag fråga till socialminister Avser ministern att verka för att personer som söker asyl i , mitt under en pågående pandemi, testas för covid-19?
fr · H7111345 · 2020-05-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1345 Grödebaserad bioolja av (KD) till Finansminister (S) presenterade ett förslag om att införa energi- och koldioxidskatt på vissa biooljor för värmeproduktion. Skattepromemorians förslag innebär att befrielsen från energiskatt och koldioxidskatt avskaffas för andra skattepliktiga biobränslen för uppvärmning än biogas och biogasol. Det betyder att de så kallade grödebaserade biooljorna, till exempel restprodukter från livsmedelsindustrin, kommer att behöva betala motsvarande energi- och koldioxidskatt som fossila bränslen. En konsekvens av skatteförslaget blir att dessa biooljor, som främst används i fjärrvärmebranschen som spets- och reservbränsle de kallaste vinterdagarna, kommer att bli alldeles för dyra att använda. Det föreslås också att befrielse från energi- och koldioxidskatt för biogas och biogasol begränsas till att endast gälla för bränslen som inte är framställda av grödebaserade biobränslen. En förutsättning för att skattebefrielse ska kunna medges är att bränslet omfattas av ett så kallat anläggningsbesked som visar att hållbarhetskriterierna för bioenergi är uppfyllda. Detta blir en skatt som kommer att leda till ökad användning av fossila bränslen, och man räknar med ökade utsläpp på CO2 . Regeringen erkänner själv att skatteförslaget kommer att leda till en ökad användning av fossila bränslen. Biooljor som är grödebaserade får då samma energi- och koldioxidskatt som sina fossila motsvarigheter . gör nu flera aktörer i branschen investeringar i mångmiljonbelopp för att ställa om sina anläggningar till att kunna gå på biooljor. Jag valde att lyfta en fråga krig detta på frågestunden i kammaren . Tyvärr svarade inte miljö- och klimatministern på min fråga. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har regeringen vidtagit samtliga åtgärder och uttömt alla möjligheter för att få ett förlängt godkännande från om en fortsatt skattebefrielse för biooljor?
fr · H7111347 · 2020-05-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:1347 Stöd till illegala invandrare via civilsamhället under coronakrisen av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) höll regeringen en presskonferens där man presenterade att man tillsammans med sina samarbetspartier vill satsa på civilsamhället via olika föreningar och organisationer för att hjälpa människor under coronakrisen. Vad gäller 50 miljoner av de totalt är ”papperslösa”, det vill säga illegala invandrare, en uttalad målgrupp för förslaget. Det handlar med andra ord om en satsning på en grupp människors vistelse i , trots att dessa enligt gällande lagar och regler saknar rätt att vistas här. Förslaget om att satsa på illegala invandrare via civilsamhällesorganisationer i är kontroversiellt och motsägelsefullt, då myndigheterna ska verka för att dessa människor ska lämna landet. Regeringsföreträdare har tidigare även uttalat kvantitativa målsättningar vad gäller antalet som ska lämna och understrukit att den som får ett nej måste lämna landet. Trots det vill regeringen nu aktivt satsa på att underlätta och ge ökade incitament för gruppen illegala invandrare att vistas i landet med hjälp av olika civilsamhällesorganisationer. Inte minst under coronakrisen, när många delar av samhället är satta under hård press och behoven är stora till följd av coronavirusets framfart, blir denna satsning om möjligt än mer orimlig. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Ser ministern en risk med att satsningen på civilsamhällesorganisationer enligt ovan riskerar att försvåra och underminera för myndigheter som ska verka för att illegala invandrare ska lämna ?
fr · H7111348 · 2020-05-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:1348 Nödrop från företagare inne på folktomma flygplatser av (KD) till Näringsminister (S) Att ha sin affärsverksamhet inne på flygplatser är för många företagare en dröm. är läget förändrat. Till följd av bland annat statliga beslut om reserestriktioner har kunder förvunnit och försäljning näst intill helt utraderats. Företag som annars är livskraftiga befinner sig i en ytterst prekär situation och riskerar att gå under trots de företagsstöd som beslutats och trots att företagen fullt ut har gjort anpassningar i sina verksamheter. Det statliga bolaget äger, driver och utvecklar tio flygplatser i hela . Swedavia är hyresvärd och har i medierna, efter kritik från regeringen, uttryckt att de bidrar med att företagen får hyresfritt . Enligt uppgift från företagare på som jag har haft kontakt med innebär detta att Swedavia tar bort grundhyran och i stället sätter en omsättningshyra på baserat på tidigare försäljningssiffror. tar man ut av grundhyran, som senast ska vara betald . I ljuset av att det faktum att företag tappar nästan alla sina intäkter är den här hjälpen alltför begränsad. Företag upplever att man inte får gehör från Swedavia, och risken är att många funderar på om man ska gå i kontrollerad konkurs nu eller vänta till december, när Swedavia vill ha betalt för hyran och kassorna troligtvis ekar tomt. Med tanke på den extraordinära situation som dessa företag befinner sig i under coronakrisen vill jag fråga näringsminister : Planerar ministern att ge direktiv till Swedavia som syftar till att underlätta de hyrande företagens ekonomiska situation?
fr · H7111349 · 2020-05-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:1349 Svenskt deltagande i EU:s stridsgrupper av (M) till Försvarsminister (S) tog regeringen beslutet att ge Försvarsmakten i uppdrag att förbereda ett svenskt deltagande i en EU-stridsgrupp ledd av som ska stå i beredskap . har både bidragit till och lett EU:s stridsgrupper. Första gången var 2008. Vid samtliga tillfällen har informerats om det svenska åtagandet gentemot EU:s stridsgrupper. Det finns starka skäl för det. Dessa stridsgrupper är utformade för att sättas in med korta ledtider i konflikter med hög grad av våldsanvändning. ska enligt regeringens hemsida bidra med en CBRN-enhet. Försvarsmaktens CBRN-kompetens har varit en av de delar av myndigheten som gjort värdefulla insatser i kampen mot coronaviruset . Med anledning av ovanstående skulle jag vilja ställa följande fråga till försvarsminister : Vad är status för det svenska deltagandet, och hur avser ministern att informera om den svenska insatsen?