ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111017 · 2020-02-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1017 ansvar för de syriska flyktingarna av (V) till Utrikesminister (S) som kriget i har pågått har varit en aktiv part i det imperialistiska stormaktsspel som gör att kriget fortfarande pågår. Genom militära maktmedel har Erdoğan utnyttjat situationen för turkiska intressen. Invasionerna av Afrin, Rojava och senast har skapat förödelse för människor i en redan mycket utsatt situation. Bara har omkring 900 000 människor flytt från de intensiva striderna i nordvästra . Den humanitära situationen är katastrofal. Överfulla flyktingläger gör att människor tvingas sova utomhus i minusgrader och att barn har dött på grund av kylan. Det är en situation så allvarlig att FN kallat den för den största humanitära katastrofen . hotar Erdoğan dessutom med att intensifiera offensiven i . Medierna har rapporterat om tusentals soldater och militära fordon som förflyttats . För människor på flykt är gränsen mot alltjämt stängd. Med hjälp av en mur och genom att pressa tillbaka flyktingar för att mota bort kurderna från delar av använder man kriget som ett verktyg i kampen mot ett ökat kurdiskt inflytande. I Aktuellt uppgav utrikesministern att hon lyft situationen för de syriska flyktingarna i möte med EU:s utrikesministrar. låter man Erdoğan vara grindvakt för Fort genom det så kallade flyktingavtalet mellan och . De syriska flyktingar har tagit emot har blivit andra klassens medborgare. I samma inslag i Aktuellt sa utrikesministern också att har tagit ansvar för flyktingarna. Det ger upphov till vissa frågor. Att aktivt delta i ett krig som orsakat så mycket lidande för så många människor som man stänger gränserna är svårligen att ta ansvar. Mot bakgrund av vad som anförts ovan vill jag fråga utrikesminister : Är det ministerns uppfattning att , trots nämnda agerande, har tagit ansvar för de syriska flyktingarna och om så inte är fallet, avser ministern att vidta några åtgärder för att påverka att ta ett större ansvar?
fr · H7111018 · 2020-02-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:1018 Förverkande av kriminellas egendom av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Den grova kriminaliteten håller delar av i ett järngrepp. Den hotar inte bara enskilda människors liv utan hela det svenska samhällskontraktet. Den skadar det förtroende och den tillit som vårt samhällsbygge vilar på. Situationen är ytterst allvarlig, och för att komma till rätta med den behövs fler poliser, skärpta straff och bättre verktyg mot de kriminella. Ett viktigt verktyg är möjligheten att förverka kriminellas brottsvinster, det vill säga beslagta egendom och kontanter som de kriminella anskaffat via brottslig verksamhet. rapporterade om ett systemfel som öppnar för dömda brottslingar att få tillbaka egendom som förverkats. Enligt Kronofogden tar problemet sin utgångspunkt i att processen tar alltför , då fyra myndigheter måste hantera ärendet – något som i slutändan medför att Kronofogden får ytterst på sig att verkställa ärendet. Om ärendet inte verkställs kan den dömda brottslingen kräva tillbaka sin egendom från staten. Reportaget illustrerar en allvarlig problematik. Möjligheten till förverkande är ett viktigt verktyg för att kriminella personer inte ska kunna livnära sig på brottslig verksamhet. För medborgarnas trygghet är det viktigt att brott alltid bekämpas, och den här typen av problem riskerar att undergräva förtroendet för rättsväsendet. Mot bakgrund av det framförda vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur avser ministern att gå vidare med hanteringen av den här problematiken, och vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att kriminella personer inte ska kunna livnära sig på brottslig verksamhet?
fr · H7111019 · 2020-02-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:1019 Tillgången till wifi på äldreboenden av (V) till Socialminister (S) Tillgången till wifi påverkar hur tillgänglig den moderna tekniken kan vara för oss människor, oavsett ålder. använder allt fler paddor, mobiltelefoner och datorer för att kommunicera, betala räkningar med mera. Många, såväl offentliga som privata aktörer, ställer krav eller hänvisar till sina hemsidor för sina kunder och/eller brukare när dessa ska ansöka, lösa uppgifter med mera. Därför är det också viktigt att landets äldreboenden har wifi. När nya generationer flyttar in kommer dessutom användandet att öka på boendena. Även om äldreboenden är en fråga kan regeringen visa och trycka på för att öka tillgängligheten av wifi på äldreboendena. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till socialminister : På vilket sätt verkar ministern för ökad tillgång till wifi på äldreboenden?
fr · H711861 · 2020-02-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:861 Underhåll av vägar av (KD) till Infrastrukturminister (S) är ett avlångt land i norra utkant och är beroende av en väl fungerande väginfrastruktur. Runt om i landet genomför nu hastighetssänkningar och motiverar det med trafiksäkerhetsskäl. kommer att sänka hastigheten väg och höja den på grund av höjd säkerhetsstandard. Det är inte rätt väg framåt! Siffrorna borde vara de omvända: 2025 får väg bättre standard och högre hastighetsgräns och sänkt hastighetsgräns. Ilskan i de delar av landet som drabbas är stor då många anser att förslag till trafiksäkerhetshöjande åtgärder som mitträckeseparering, breddning av vägar eller bara en ordentlig vägren inte har hörsammats, utan har valt att i stället sänka hastigheten. bedömer själva att de resurser de har fått till drift och underhåll inte räcker för att vidmakthålla standarden på vägnätet. Andelen väg som avviker från underhållsstandarden väntas vara lika stor som , och när det gäller de lågtrafikerade vägarna kommer verket inte att kunna vidta åtgärder i samma takt som vägarna bryts ned. bedömer att tillståndet för lågtrafikerade vägar sannolikt kommer att försämras ytterligare. Medlen till järnvägen för drift och underhållsåtgärder ökar . Tyvärr ser vi inte samma utveckling på vägsidan trots att nio av tio transporter sker på väg. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Varför har ministern inte verkat för ett starkare vägnät i mindre tätbefolkade delar av ?
fr · H711862 · 2020-02-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:862 av (KD) till Statsrådet (S) Vid ett besök på i (före valet) meddelade statsminister och den dåvarande ministern för högre utbildning och forskning att en socialdemokratiskt ledd regering vill att ska få ytterligare ett tekniskt universitet. De meddelade vidare att i och har potential att bli detta tekniska universitet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har regeringen för avsikt att fullfölja sitt löfte om att göra till under innevarande mandatperiod?
fr · H711863 · 2020-02-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:863 Genetiska självtester för barn utanför hälso- och sjukvården av Acko Ankarberg (KD) till Socialminister (S) Med anledning av den snabba tekniska utvecklingen har marknaden för att sälja och genomföra DNA-analyser vuxit stadigt. kan föräldrar köpa genetiska självtester för att ta reda på genetiska fakta om sina barn. Det sker utan läkares ordination och kontroll och utan vägledning om de svar som kan framkomma. Testerna marknadsförs för att påvisa till exempel mental intelligens och personlighetsdrag, men kan även ge känslig information rörande om en individ har sjukdomsanlag för cancer eller diabetes och om en person bär på en mutation i en gen som medför risk för bärarens barn att drabbas av sjukdom. Det finns således stora möjligheter för föräldrar att ta reda på information om sitt barns gener och i vissa fall hela genuppsättning från ett test som säljs via apotek eller på nätet. Norska bioteknologirådet menar att det inte borde vara tillåtet att utföra genetiska självtester på barn utanför hälso- och sjukvården (, 2018). I en kommentar (2019:1) skriver (Smer) att frågan behöver lyftas även i då testerna inte är reglerade i lag och då de väcker etiska frågor: Hur säkert är resultatet och finns möjligheten att förstå och bedöma resultatet och vad det innebär för individen? Kan informationen vara till gagn för den undersökte/dennes föräldrar eller ger den endast upphov till oro? Får man vägledning kring det besked man får om genetiska förändringar, som kan innebära en risk för att utveckla en sjukdom senare i livet? Även om ett test visar en förhöjd risk för att få en viss sjukdom kan sannolikheten för att detta inträffar fortfarande vara väldigt låg, enligt Smer. De menar även att det kan vara mycket svårt för individen att tolka resultatet av ett genetiskt test, än mindre förstå dess innebörd. Det finns även frågor gällande den data som genereras som rör skyddet av den undersöktes personliga integritet, möjligheten att kontrollera/radera informationen och företagets (som sålt testet) hantering av den genetiska informationen, till exempel om den delas vidare till andra intressenter. Smer skriver (SvD) att vi borde överväga ett förbud mot genetiska självtester i . är reglerad i svensk lagstiftning, vilket innebär att all lagstiftning som rör barn i första hand ska beakta vad som bedöms vara barnets bästa. I ett tilläggsprotokoll till konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin står att gentester av barn bör skjutas upp till dess barnet själv kan bestämma om inte detta medför att barnets hälsa eller välmående skadas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Överväger regeringen ett förbud mot genetiska självtester av barn utanför hälso- och sjukvården?
fr · H711864 · 2020-02-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:864 samverkan med WHO av (M) till Utrikesminister (S) I takt med att coronaviruset sprider sig står inför en allt mer kritisk situation. Inte enbart beroende på landets geografiska läge utan även för att är blockerat av WHO, vilket innebär en ömsesidig begränsning i arbetet med att bekämpa farsoten. Under rådande omständigheter, där virusets verkningar tar sig nya vägar och ger alarmerande konsekvenser i rasande takt, vore det ytterst rimligt att de politiska aspekterna läggs åt sidan och att för en ömsesidig dialog med WHO. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att medverka till att under rådande allvarliga omständigheter involveras i WHO:s arbete med att bekämpa coronaviruset?
fr · H711865 · 2020-02-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:865 Postnord av (M) till Näringsminister (S) Postnord har utmaningar med ekonomi och verksamhet. Fallande brevvolymer ställer stora krav på att ändra arbetssätt och minska kostnader. Det gäller i såväl som . blev problemen i Postnord akuta, vilket resulterade i att 2017 beslutade om ett ägartillskott för att rädda företaget. sköt de danska ägarna till ett ägartillskott samt pengar för att bekosta omställning i den danska delen av företaget. Från och sida var det tydligt att ägartillskottet var en engångsföreteelse. Vi framhöll även att bolaget ska ta sitt ansvar och framför allt att regeringen måste sluta slarva med styrningen av de statliga bolagen. efter ägartillskottet har nya problem med Postnord uppstått. Företagets ledning är tydlig med att de behöver skattepengar för att bekosta en kommande omställning i företaget. I praktiken kan det behöva göras stora uppsägningar som inte kan hanteras med naturliga avgångar. Uppgörelsen med danska staten innebär att problem i respektive land bekostas av respektive land. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Bedömer ministern att Postnord kommer att behöva ett tillskott av skattepengar för att bekosta omställning och uppsägningar i Postnord, och hur stort kommer ett sådant tillskott i så fall att bli?
fr · H711866 · 2020-02-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:866 Aktieägartillskott för att rädda Postnord av (M) till Näringsminister (S) Digitaliseringen fortgår med hög hastighet och med det faller brevvolymerna fort i och i andra länder. De fallande brevvolymerna gör i sin tur att statliga Postnord har problem med sin verksamhet och ekonomi. gjordes ett tillskott av aktiekapital från de danska och svenska ägarna för att rädda Postnord från de akuta problem som fanns då. I behandlingen av aktieägartillskottet var tydliga med att tillskottet var en engångsföreteelse och att bolaget måste ta sitt ansvar, men framför allt att regeringen måste sluta slarva med styrningen av de statliga bolagen. har nya problem aktualiserats i Postnord. Företaget har själva pekat på behov av olika reformer för att undvika akuta ekonomiska problem, där postministern av mediala uppgifter att döma sagt nej med vändande post. Klart är att Postnord inte är konkurshotat . Däremot kan akuta problem tillstå, i synnerhet om regeringen inte agerar. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Bedömer ministern att skattebetalarna kommer att behöva skjuta till pengar i form av ett aktieägartillskott till Postnord för att rädda företaget, och hur agerar ministern nu i den här frågan?
fr · H711867 · 2020-02-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:867 Tvärspåret mellan och av (V) till Infrastrukturminister (S) – järnvägen från till – kan spela en helt unik roll i för både turism och ökade godstransporter. borde rustas upp så att den fullt ut kan fylla den viktiga funktionen som ett stråk i norr för gods- och persontrafik. Dessutom finns ett ökat intresse från att transportera mer gods genom på ett hållbart sätt. En upprustad skulle här kunna spela en mycket viktig roll. Ska detta fungera behövs tvärbanor till och från , exempelvis mellan och . Enligt uppgift vill stänga helt för trafik och omvandla –till en sluten testbana. Uppgifter gör också gällande att ett byggbolag ensamt skulle få ta över användningen av banan. Det skulle i så fall omöjliggöra viktig framtida trafik fram till . Detta torde gå helt stick i stäv med intentionerna i vår nationella plan för transportinfrastrukturen där är föremål för en funktionsutredning, vilket innebär att ska utreda hur ska kunna ingå i nästa planeringsomgång och planrevidering. Om på allvar bestämmer att sträckan –ska stängas vore det ett mycket allvarligt slag mot möjligheterna att utveckla . Kan detta verkligen vara förenligt med regeringens ambitioner om att öka transporterna på järnväg för både gods och personer? Vi behöver transportera mer på järnväg. I norr kan spela en viktig roll för att avlasta Norra stambanan. Men att stänga av ett framtida viktigt tvärspår till förmån för ett enskilt bolagsintresse kan knappast vara rätt väg att gå. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att –fortsätter att vara ett öppet tvärspår till ?
fr · H711868 · 2020-02-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:868 Ändrade EBO-regler av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) trädde en ny EBO-lagstiftning i kraft. Avsikten är att kommuner med särskilt utsatta områden, såsom , ska kunna peka ut områden där möjlighet till eget boende för asylsökande (EBO) begränsas. De som väljer att bosätta sig i de utpekade områdena ska inte kunna få dagersättning. har , tillsammans med flera andra skånska kommuner, aviserat att man vill undanta hela kommunen. Sedan detta stod klart har migrationsministern och andra företrädare för januariöverenskommelsen aviserat att man avser att ändra lagen så att kommunerna inte på egen hand ska kunna göra bedömningen av vilka områden som ska undantas. har januaripartierna i stället framhållit vikten av att kommunerna, som har störst kännedom om den lokala situationen, själva ska få bestämma. Redan när lagen infördes var kritiska och föreslog att möjligheten till EBO helt skulle avskaffas. Det står , efter , klart att lagen är en dålig kompromiss, något som påtalade redan då den behandlades i . Om den ska ändras så borde det knappast vara aktuellt att ändra den så att kommunernas makt inskränks. I stället borde möjligheten till EBO helt avskaffas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att lägga förslag om avskaffande av möjligheten till eget boende ?
fr · H711869 · 2020-02-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:869 Elmarknadens utformning av (M) till Statsrådet (S) Som finansmarknadsminister har statsrådet ansvar för bland annat kreditrisker. På energimarknaden pågår enorma förändringar, och för att kunna realisera energiomställningen spelar elmarknadens utformning en central roll. Regeringen planerar att lägga fram en ny reform, den elhandlarcentriska modellen, som ska förändra elmarknad i grunden. Tanken med reformen är bland annat att öka konkurrensen på elmarknaden, vilket ansågs vara ett problem när reformen initierades . Reformen ska också underlätta för konsumenten, som med den nya reformen ska få en elräkning i stället för två, och det blir återigen elhandlarna som ska fakturera energiskatten, men på uppdrag av elnätsbolagen. Kommuner och Regioner (SKR) har tydligt tagit avstånd från reformen eftersom om ett elhandelsbolag av någon anledning går i konkurs sätter det de elnätsbolag som det är skyldiga pengar till i en tuff ekonomisk sits. För alldeles oavsett om ett elnätsbolag fått betalat av ett elhandelsbolag eller ej måste det alltjämt betala in skatten till staten. Det vill säga: Utgifterna består även om en del av de förväntade intäkterna försvunnit på obestämd framtid. Detta kommer inte minst slå hårt mot mindre elnätsbolag. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet att kommunala och privata elnätsbolag kan säkerställa sina intäkter om eller när en elhandlare gått i konkurs, och avser statsrådet att vidta några åtgärder för att stävja problemet?
fr · H711870 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:870 Handläggningstider för fastighetsbildning av (M) till Statsrådet (MP) Lantmäteriet fick i regleringsbrevet 2003 tillsammans med i uppdrag att digitalisera delar av samhällsbyggnadsprocessen, och 2017 gav regeringen dessa myndigheter i uppdrag att driva en omfattande kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i plan- och byggprocessen . Inom ramen för regeringens satsning Digitalt först, som inleddes , har Lantmäteriet i flera regeringsuppdrag redovisat förslag för att etablera en smartare samhällsbyggnadsprocess. har regeringen gett Lantmäteriet i uppdrag att etablera en digital infrastruktur för tillgängliggörande av standardiserade dataset i samhällsbyggnadsprocessen. beskrev i en rapport (Dnr 2019:1070) att handläggningstiderna för bygglov respektive fastighetsbildning är väldigt olika i olika delar av landet. Vad gäller handläggningstider för fastighetsbildningsärenden redovisades att det saknas samlad nationell statistik. Statistiken från den statliga lantmäterimyndigheten (SLM) visade på en stor spridning vad gäller den genomsnittliga handläggningstiden för fastighetsbildningsärenden som avslutats . visade att långa handläggningstider förekommer och att den genomsnittliga handläggningstiden för fastighetsbildning inom SLM kan variera mycket beroende på var i landet åtgärden genomförs (privat bostadsbyggande: –). För utveckling av fastigheter på landsbygden är variationen något mindre (jord- och skogsbruksändamål: –). Rapporten visar också att det hos kommunala lantmäterimyndigheter (KLM) finns en stor spridning i handläggningstider (–) och även en stor spridning i (–). I Lantmäteriets fastställda verksamhetsplan anges att målet är att ”följa att vi har en stabil och förutsägbar handläggningstid samt säkerställa att vi har handläggningstider utifrån kundernas och samhällets behov”. Handläggningstid Fastighetssamverkan och gemensamt nyttjande Handläggningstid Jord- och skogsbruk Handläggningstid Kommersiell och offentlig mark- och fastighetsutveckling Handläggningstid Privat mark- och fastighetsutveckling Tabell: Målsatta indikatorer inom målområdet ”Lantmäteriets leverans motsvarar samhällets och våra kunders behov”. Bilden som finns runt om i hela landet är att bostadsbyggande, byggandet av samhällsfastigheter och kommersiella fastigheter, generationsskiften på landsbygden samt förvaltning av vägar, anläggningar och fastigheter påverkas mycket negativt av alldeles för långa handläggningstider för lantmäteriförrättningar. Att statliga Lantmäteriet inte redovisar mål att sänka sina handläggningstider (se tabell 3) trots stora investeringar i digitalisering är omöjligt att förstå. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att nu göra för att skapa kortare och mer likvärdiga handläggningstider inom lantmäteriområdet i hela landet?
fr · H711871 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:871 Batteriskandaler av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Avfall från batterier har ökat och kommer att öka i volym. I län har flera miljöskandaler avslöjats. Grova miljöbrott har uppdagats där flera hundra ton miljöfarligt batteriavfall dumpats på åkrar. Företag har till kommunen anmält att man bedriver verksamhet där man tar emot och sorterar miljöfarligt avfall. I stället dumpar man det utan någon form av omhändertagande rakt i naturen. Kommuner har överlåtit till dessa oseriösa företag att mot betalning transportera bort och ta hand om avfallet. Detta avfall har i stället grävts ned och lämnats stående i naturen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vad avser ministern att ta för initiativ för att miljöfarligt avfall inte på detta sätt ska kunna hamna i naturen och förgifta vår miljö?
fr · H711872 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:872 Behov av fler lokförarutbildningar av (S) till Utbildningsminister (S) har haft en fantastisk sysselsättningsutveckling. Även om det är goda nyheter medför förändringen också en del utmaningar. Bland annat blir bristyrkena bara fler och fler. Ett sådant yrke är lokförare. Regeringen har en uttalad målsättning att flytta gods från lastbil till tåg. För att kunna göra det behövs, förutom kapacitet, utbildade lokförare som kan köra tågen. Regeringen har för avsikt att utveckla med insatser inom vuxenutbildning, folkbildning, yrkeshögskola och högre utbildning så att fler kan ta del av satsningen. Just lokförarutbildningen passar bra som YH-utbildning. Av de tolv utbildningar som finns i landet är det bara en som ges norr om . Trots att regeringens målsättning är att hela landet ska leva och utvecklas, och trots att just lokförare är ett yrke där personen kan bo på landsbygden och vara verksam i större delar av landet, hamnar de flesta utbildningar i storstadsområdena. har tidigare haft utbildningen och skulle nu vilja sjösätta en YH-utbildning för att utbilda lokförare. är en kommun där det finns en tradition, där branschen är närvarande och intresset för yrket är stort. Jag vill därför fråga utbildningsminister : Hur avser ministern att verka för att en YH-utbildning för att utbilda lokförare ska hamna i ?
fr · H711873 · 2020-02-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:873 Utökad klampningstid av (M) till Infrastrukturminister (S) Före valet var det flera företrädare för Socialdemokraterna som menade att man skulle ”klampa på riktigt”, det vill säga klampningen skulle inte vara tidsbestämd utan pågå tills brister hos fordon eller åkeri var åtgärdade. är fortfarande tiden för klampning satt . Min fråga till infrastrukturminister är: Avser ministern att ta bort tidsangivelsen och i stället låta klampningen pågå tills bristerna hos fordonet, transporten eller åkeriet är åtgärdade?