ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111733 · 2020-07-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1733 Förenklingar för jägare och sportskyttar av (M) till Statsrådet (S) , alltså , tog en stor majoritet av beslut om följande sju tillkännagivanden till regeringen: Skärpa straffen för vapenbrott och vapensmuggling, en översyn av vapenlagstiftningen, avskaffa tillstånden på ljuddämpare, ta bort tidsbegränsade vapenlicenser, utöka vapengarderoben och underlätta för EU-vapenpassen. Dessa förslag är till för att underlätta för landets jägare och sportskyttar och minska polisen administrativa arbete. utökades det med ytterligare åtta tillkännagivanden där en majoritet i bland annat vill att licenshanteringen ska överföras till den nya viltmyndigheten, att handläggningstider ska förkortas, att EU-direktivet inte ska gå längre än vad som absolut krävs, att synnerliga skäl ska tas bort och att möjligheten att kunna byta vapen direkt hos vapenhandlare ska prövas. har regeringen alltså fått över 15 tillkännagivande . Min fråga till statsrådet är: När avser statsrådet att genomföra dessa 15 tillkännagivanden?
fr · H7111734 · 2020-07-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1734 Placeringen av det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck av (KD) till Statsrådet (MP) i har haft uppdrag från regeringen att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck . Det nationella kompetensteamets arbete har bidragit till ett långsiktigt och strategiskt arbete för att motverka hedersstrukturer och även kunnat vara ett konkret stöd för de som drabbas, bland annat genom den nationella stödtelefonen som yrkesverksamma och ideellt verksamma kan ringa för att få råd och vägledning i ärenden som rör hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive tvångs- och barnäktenskap samt könsstympning av flickor och kvinnor. Regeringen har tidigare aviserat att den framtida placeringen av det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck ska utredas. I en interpellationsdebatt med frågade jag om statsrådet kunde ge besked om huruvida kompetensteamet även i fortsättningen ska vara placerad vid i . Statsrådet kom inte med något tydligt svar utan hänvisade till den utvärdering som Myndigheten för vård- och omsorgsanalys skulle utföra av det arbete som i bedriver. Den utvärderingen är nu klar och har resulterat i en rapport som inte tar ställning till om kompetensteamets arbete ska överföras till , vilket regeringen uttryck en önskan om . Men i rapporten sägs dock att ”det har inte heller kommit fram några starka skäl som skulle tala emot den lösningen”. Statsrådet nämnde i interpellationsdebatten att regeringen skulle återkomma om beslut om kompetensteamets framtida placering efter att utvärderingen var klar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet ge besked om huruvida hela eller delar av det nationella kompetensteamet mot hedersvåld och förtyck kommer att flyttas från i till ?
fr · H7111735 · 2020-07-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1735 Kapacitetsbristen i stamnätet av (SD) till Statsrådet (S) Mitt , då elpriset borde vara som lägst, rusar priserna i medan det i norra finns i princip hur mycket el som helst. Kapacitetsbristen i stamnätet tillsammans med nedläggning av den stabila produktion i som kärnkraften innebär är några av orsakerna bakom. Bristen på el i har fått till följd att man startar upp de oljeeldade kraftverken i och importerar tysk brunkolsel. har också varit tvungen att skriva ett tillfälligt avtal med för att säkra elutbud och spänningsstabiliteten i elsystemet. kommer att stängas ned , och allt fler röster höjs för att detta ska stoppas. På en tidigare fråga till statsrådet om han är beredd att stoppa den förtida stängningen av svarar han att han i rollen som energiminister inte har några synpunkter på Vattenfallkoncernens marknadsmässiga bedömningar. Han borde dock, kan man tycka, ha synpunkter på möjlighet till elförsörjning i hela landet. Experter menar att grundproblemet är att planerbar el som kärnkraft fasas ut och oplanerbar el som vindkraft fasas in, vilket får konsekvenser för stabiliteten i hela elsystemet. Per , professor emeritus vid och miljö vid och även ledamot i (Kungl. ) säger till Fplus att ”det är helt obegripligt att man inte gjort några faktabaserade studier innan man satte igång och gjorde om hela det svenska elsystemet utan bara mer eller mindre hoppas att de ska lösa sig”. Det är uppenbart att regeringens energipolitik, orkestrerad av det fundamentalistiska , har åsamkat stora och allvarliga problem på energiområdet. Man stänger ned stabil kärnkraft i , som har brist på el, och startar upp opålitlig vindkraft i norr, som har överskott på el. Det är ju fullkomligt orimligt att nu legat på priser medan ligger på . Eftersom statsrådet menar att det inte är aktuellt att stoppa nedstängningen av vore det på sin plats om statsrådet presenterar och svarar på hur regeringen ska lösa denna akuta situation. Man kan ju undra vad som komma skall då denna situation nu inträffar mitt i högsommarvärmen. Hur kommer den då inte att se ut när vinterkylan kommer? Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att lösa kapacitetsbristen i stamnätet så att den skeva prisbilden i landet och bristen på el kan åtgärdas?
fr · H7111736 · 2020-07-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1736 Besiktning av skyttebanor av (M) till Statsrådet (S) På en skriftlig fråga från mig (fråga 2018/19:526) svarade ministern bland annat följande: ”Enligt bestämmelser i ordningslagen får skjutbanor som inte hör till Försvarsmakten användas endast efter tillstånd av . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utförande och besiktning av skjutbanor. har av regeringen bemyndigats att meddela föreskrifter om bl.a. utförande och besiktning av skjutbanor”. Polisen arbete har tydligen kommit igång, men ett problem har uppstått med att polisen bland annat har behövt en lång inställelsetid (cirka en månad), och om inte besiktningen hinner göras så hotas nu jaktskyttebanor av stängning enligt en artikel i och Jägare. Polisen har en mängd uppgifter som ska utföras och polisbristen är stor i , vilket gör att arbetet hos polisen säkert kan vara mycket ansträngt på flera håll runt om i landet. Det är knappast rimligt att polisen ska tvingas att prioritera och välja mellan att antingen bekämpa den grova brottligheten eller att besiktiga en jaktskyttebana; polisens resurser är begränsade och måste därför alltid användas rätt. Att då ha besiktningsansvaret på skjutbanor på gör ju att polisen får använda resurser till detta i stället för att kunna lägga full kraft och prioritering på att bekämpa den grova brottligheten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att lägga ansvaret för besiktning av landets skyttebanor på en annan myndighet än polisen?
fr · H7111737 · 2020-07-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1737 Ökad produktion och användning av vätgas av (M) till Statsrådet (S) Intresset för vätgasens möjligheter ökar i . I har man tagit fram en vätgasanläggning som producerar vätgas med hjälp av vatten och sol, och intresset för att låta tågen på gå på vätgas är stort. I EU finns dessutom ett stort intresse för en ökad användning av vätgas. Vätgas kommer säkert att spela en stor roll för framtidens möjligheter att klara energibehovet, och behöver jobba mer aktivt med att utveckla möjligheterna med vätgas. och skulle säkert kunna bidra till denna utvecklingen, men det behövs tydliga strategier och tydliga mål från regering och riksdag för att nå resultat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att öka produktionen och användningen av vätgas i ?
fr · H7111738 · 2020-07-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1738 Tjänstemannaansvar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) riktade ett tillkännagivande till regeringen om att utreda och lämna förslag på ett utökat straffrättsligt ansvar för tjänstefel (betänkande 2017/18:KU37): ”Ett utökat straffansvar för tjänstefel skulle enligt utskottets mening stärka skyddet för medborgarnas rättssäkerhet och öka förtroendet för den offentliga verksamheten”. har regeringen givit ett uppdrag till att utreda detta, och utredningen ska vara klar , det vill säga än när riksdagsbeslutet togs. Därefter ska en proposition och ett lagförslag gå igenom i riksdag. Det innebär sannolikt ytterligare tidsåtgång. Utskottet och var tydliga med att det behövdes ett tydligare utökat straffansvar för tjänstefel medan man i utredningsdirektiven kan läsa att man ”bara” ska ”överväga och ta ställning till om det straffrättsliga ansvaret för tjänstefel bör utvidgas”. Utredaren borde väl ha fått ett tydligt uppdrag om ”hur” ett utökat straffansvar för tjänstefel skulle se ut för att stärka medborgarnas rättssäkerhet och öka förtroendet för den offentliga verksamheten? Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur avser ministern säkerställa att utredningen uppfyller mening i tillkännagivandet?
fr · H7111741 · 2020-07-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1741 Regeringens demokratisatsning och av (M) till Statsrådet (MP) Det har varit omröstning i för mänskliga rättigheter i . Över 50 stater har ställt sig bakom en resolution till förmån för agerande mot med nya säkerhetslagar på plats som inskränker de fri- och rättigheter som tidigare slagits fast i Basic . Detta är en flagrant överträdelse som ges sanktion. Det visar på makt och inflytande. Knappt 30 länder stod emot: EU-medlemmar (däribland ) och likatänkande som , och . Ett råd som ska värna de mänskliga rättigheterna består till inte ringa del av sådana som gör sig skyldiga till omfattande och återkommande övergrepp. Bland dem som stod upp för återfanns bland andra och . Ställningstagandet till förmån för visar på en låg uppfattning om mänskliga rättigheter. Regeringen har tidigare valt att markera mot genom en förändrad syn på bistånd till landet på grund av återkommande överträdelser. Regeringen har ju tidigare proklamerat en ”demokratisatsning”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att i ljuset av regeringens ”demokratisatsning” agera mot till följd av det ointresse som visats för mänskliga fri- och rättigheter, nu senast genom det stöd man i för mänskliga rättigheter gett för de nya säkerhetslagar som införts i ?
fr · H7111742 · 2020-07-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1742 Stöd till landets flygplatser av (M) till Infrastrukturminister (S) I pandemins spår har regeringen med budgetsamverkande partier öppnat upp för visst stöd till flygbranschen. Statliga Swedavia har getts möjlighet att disponera upp till 3,1 miljarder för de flygplatser man axlar ansvaret för. Övriga för landet behövliga flygplatser handhas av andra aktörer (vanligtvis sköts dessa i bolagsform med ett starkt engagemang från kommunsektorn). tillkännagavs ett stöd om där statliga ges 900 miljoner och de regionala flygplatserna får återstående 100 miljoner – fast det gäller endast 22 av 32 flygplatser. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Finns det några planer från ministerns sida att komplettera beslutet om stöd till landets flygplatser på – där statliga LFV får 900 miljoner och 22 av 32 regionala flygplatser tilldelas resterande 100 miljoner – så att även de flygplatser som blivit utan stöd i detta paket ges något?
fr · H7111743 · 2020-07-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1743 En nationell hågkomstdag till minne av folkmordet i av (L) till Statsminister (S) är det folkmordet i , där mer än 8 000 muslimska män och pojkar mördades av bosnienserbiska styrkor på order av general och av paramilitära enheter, bland annat serbiska irreguljära polisenheter. Jämte massmordet tvångsdeporterades nästan 25 000 kvinnor, barn och äldre. Ett stort antal kvinnor våldtogs. Detta är den värsta krigsförbrytelse som har ägt rum i sedan slut. Tragedin i , som inträffade trots att staden av hade förklarats som skyddad zon, har av för det förklarats som folkmord. Ingen verklig fred kan skapas utan rättvisa. Arbetet med att spåra förövare av folkmord och grova krigsförbrytelser och ställa dem inför rätta måste ständigt fortsätta, även när förflutit efter brotten. Likaså krävs ett aktivt hågkomstarbete. Det är det bästa sättet att hedra minnet av massakrernas offer och bidra till försoning som ett tydligt budskap ges till kommande generationer. Ett stort antal svenskar har rötter i Bosnien eller andra delar av det före detta . Många av dem bär själva på smärtsamma minnen av förföljelse och krig. inträffar minnesdagen av folkmordet i och Potočari, vilket kommer att uppmärksammas i såväl Bosnien som internationellt. har utropat till den dag då vi i EU minns offren för folkmordet i . Detta är ett gemensamt ansvar för oss alla. Med anledning av detta vill jag fråga statsminister : Vilka initiativ är statsministern och regeringen beredda att ta för att långsiktigt hålla minnet av folkmordet i levande i , till exempel genom att göra till en nationell hågkomstdag?
fr · H7111744 · 2020-07-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1744 för mänskliga rättigheter av (M) till Utrikesminister (S) Det har varit omröstning i för mänskliga rättigheter i . Över 50 stater har ställt sig bakom en resolution till förmån för agerande mot med nya säkerhetslagar på plats som inskränker de fri- och rättigheter som tidigare slagits fast i Basic . Detta är en flagrant överträdelse som ges sanktion. Det visar på makt och inflytande. Knappt 30 länder stod emot: EU-medlemmar (däribland ) och likatänkande som , och . Ett råd som ska värna de mänskliga rättigheterna består till inte ringa del av sådana som gör sig skyldiga till omfattande och återkommande övergrepp. Bland dem som stod upp för återfinns , , , , , , , , , och . Trovärdigheten i försvaret av mänskliga rättigheter urholkas. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Överväger ministern att tillsammans med likasinnade länder markera mot och ytterst hota med att överge ett råd i händerna på medlemmar med egna omfattande brott mot mänskliga fri- och rättigheter?
fr · H7111745 · 2020-07-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1745 Antibiotikaresistens och den europeiska apoteksmarknaden av (L) till Socialminister (S) Antibiotika botar lunginflammation och blodförgiftning, räddar för tidigt födda barn och möjliggör intensivvård och cancerbehandling. Men såg forskare hur antibiotikabehandlade kycklingar fått resistenta ehec-bakterier (enterohemorragisk Escherichia coli), vilka även infekterade bondens familj (, 293:7607). dör 700 000 personer av resistenta bakterier; 200 000 av dem är spädbarn. I södra dör ett barn . Var tredje resenär till och riskerar att komma hem med bakterierna, och mer än 10 000 svenskar bär på dem. Grekiska läkare möter sjuka människor som drabbats av totalresistenta bakterier där ingen antibiotikasort längre hjälper. kan den som vill köpa antibiotika utan recept på apotek. av grekerna köper antibiotika utan recept, visar en EU-undersökning. En fjärdedel av dem använder dessutom läkemedlen mot virusinfektioner, där de inte hjälper alls. Olaglig försäljning av antibiotika över disk i är omfattande och direkt farlig. finns knappt någon uppföljning alls. Vi får inte slarva bort vårt övertag mot bakterierna. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer socialministern och regeringen att prioritera att verka för en skarpare uppföljning av apoteksmarknaden inom EU?
fr · H7111746 · 2020-07-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1746 Utländska attentat i av (SD) till Statsrådet (S) En 43-årig rysk medborgare från delrepubliken hittades död med skottskador utanför huvudstad , rapporterar TT. Dissidenten har, enligt vad ukrainska myndigheter sagt till nyhetsbyrån , lämnat uppgifter om ett attentat i mot en annan tjetjen. Den nu mördade 43-årige asylsökanden har öppet kritiserat regimen i och dess hårdföre ledare . Österrikiska myndigheter vill ännu inte uttala sig om motivet till mordet, men enligt uppgifter har en 37-årig och en 47-årig tjetjen gripits och ska utredas för sin eventuella inblandning. Ryska medier rapporterar att den mördade är en tjetjen som drev en videoblogg med mycket frispråkig kritik mot . Den ryska tidningen skriver att den mördade är ”personlig fiende” till den tjetjenske ledaren. växer oron hos regimkritiska tjetjener utomlands. Runt om i världen har sex oppositionella exiltjetjener mördats medan två har överlevt. Det gäller attentat i , , , , , och . är inte heller något undantag. häktades en rysk medborgare i sin frånvaro misstänkt för medhjälp till mordförsök på en exiltjetjen i . tog över förundersökningen efter överfallet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet och regeringen mot att utländska stater och intressen genomför planläggning och attentat i ?
fr · H7111747 · 2020-07-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1747 Stöd till regionala flygplatser av (SD) till Infrastrukturminister (S) Pandemin har slagit hårt mot landets regionala flygplatser. I tidigare svar på frågor kring vad regeringen avser att göra för att stötta landets regionala flygplatser har infrastrukturministern pekat på generella satsningar som regeringen gjort till kommunsektorn och att de icke-statliga regionala flygplatserna får ca i statligt driftsbidrag. Likaså påpekar statsrådet att jourberedskap vid beredskapsflygplatser finansieras av staten och att enligt förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur kan länsplanerna omfatta bidrag för icke-statliga flygplatser, inklusive privatägda flygplatser, som bedöms vara strategiskt viktiga för regionen. Ett problem med de aviserade 103 miljonerna är att bara vissa flygplatser, 22 av 32, får ta del av stödet. Övriga får ingenting trots att de också är drabbade av pandemin. Enligt regionala flygplatser (SRF) blir flygplatserna i , , , , , , , , och utan stöd. De 4 sista hade ingen reguljärtrafik när krisen slog till och är därmed inte lika drabbade. Men de första 6 lider nu i precis lika stor utsträckning som de 22 andra flygplatser som är berättigade till stöd. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att säkerställa att samtliga av de drabbade regionala flygplatserna får ta del av stöd?
fr · H7111748 · 2020-07-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1748 Uppehållstillstånd för personer från av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I gör man nu en översyn över uppehållstillstånd för personer från i i syfte att dra in uppehållstillstånd grundade på skyddsskäl och avvisa dessa personer från . Detta efter att situationen i området är så allvarlig att det berättigar personer därifrån att av skyddsskäl uppbära uppehållstillstånd i . Utlännings- och integrationsminister säger följande i ett pressmeddelande: återvände nästan 100 000 flyktingar till från de omgivande områdena. Naturligtvis måste deras landsmän som har beviljats skydd i också åka hem när förhållandena i tillåter det. har den oberoende flyktingnämnden beslutat att fem personer från inte har rätt till tillfälligt skydd eftersom förhållandena i området har förbättrats. Därför har jag nu beslutat att vi snabbt måste granska högen med ärenden med flyktingar från för att undersöka vem som inte längre behöver skydd i . Vi är redo med en ganska stor pengapåse för returresor för dem som måste åka tillbaka och återuppbygga sina liv i . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att i likhet med sin danska kollega påbörja en genomgång av uppehållstillstånd, grundade på skyddsskäl, för människor från i syfte att dra in tillstånden och avvisa dessa människor från landet?
fr · H7111749 · 2020-07-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1749 världsarv av (SD) till Utrikesminister (S) , som på turkiska kallas Ayasofya, anses vara den bysantinska arkitekturens mästerverk. Det är likaså ett viktigt och beundransvärt världsarv som många starkt förknippar med . byggdes ursprungligen som en 532–537 av . Den omvandlades dock till en moské efter att () tagits över av osmanerna fram då den dåvarande turkiska ledaren, tillika grundare, valde att omvandla byggnaden till ett museum, vilket den också är . Som president var Atatürk en förhållandevis sekulär ledare, och denna process sågs som en av hans sekulära reformer. Detta kan nu förändras. islamistiske och auktoritäre ledare har nämligen bett sina medhjälpare att genomföra en omfattande utredning om hur det berömda landmärket kan bli en moské. Det kanske mest oroväckande i och med detta är alla fantastiska gamla kristna målningar och avbildningar som finns i byggnaden och som inte skulle få finnas om den omvandlades till en moské. Ett antal olika uttalanden vittnar om en islamisering där ett avlägsnande av dessa är en fullt möjlig realitet i ett sådant scenario. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Har eller avser ministern att verka för att världsarv kommer att förbli en plats som är öppen för alla och att de kulturskatter som finns där bevaras, och hur avser ministern i sådana fall att lyfta frågan?
fr · H7111751 · 2020-07-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1751 Avdemokratiseringen av av (SD) till Utrikesminister (S) har en lång rad demokratiaktivister gripits, varav flera har varit tongivande och centrala för demokratirörelsen. Sedan den nya så kallade säkerhetslagen, vilken möjliggjort för att vidta kraftfulla åtgärder mot förespråkare av demokrati, trädde i kraft har också allt fler tystnat av rädsla för att gripas och få långa fängelsestraff. Det vore illa nog om det stannade där, men det gör det inte. kommer ytterligare rapporter om hur demokratirörelsens profiler har fått sina böcker bortplockade från biblioteken i . Från bibliotekens håll säger man sig vilja se över om vissa böcker bryter mot säkerhetslagen. Det är med andra ord inte konstigt om censuren ökar, och det är därför inte konstigt att det senaste agerandet tyder på att den akademiska friheten i är djupt hotad. kan i värsta fall bli lika totalitärt som . Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser utrikesministern att vidta åtgärder för att stödja demokratiaktivister, exempelvis genom att lyfta frågan med sin kinesiska motsvarighet eller ambassadör?
fr · H7111752 · 2020-07-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:1752 Svenska Magnitskijsanktioner av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Land efter land har valt att införa en så kallade Magnitskijlagstiftning i syfte att genom sanktioner förhindra brott mot mänskliga rättigheter. uppmanade samtliga medlemsländer att införa detta, en uppmaning med kompakt stöd från hela den svenska delegationen bestående av ledamöter från S, M, SD och V. Även har uppmanat medlemsländerna att införa detta. såg vi likaså hur , genom ett tillkännagivande, klart visade att den här typen av sanktioner skulle välkomnas, varför regeringen uppmanades att verka för en EU-gemensam lagstiftning. Olika varianter av en Magnitskijlag har antagits av ett flertal länder, och det är till följd av detta och den långa byråkratiska process det skulle kräva svårt att rakt av införa en EU-gemensam lagstiftning. Vidare är det tydligt att en EU-gemensam lagstiftning mött motstånd just för att vissa medlemsländer inte vill stöta sig med , som ju skulle drabbas negativt av sanktionerna. Det är som bekant inte helt enkelt att förhindra brott mot mänskliga rättigheter i länder med en stor avsaknad av ett väl fungerande rättssamhälle eller demokratiska institutioner. Det finns dock sätt att minska risken för korruption eller brott mot mänskliga fri- och rättigheter, och detta är ett område som bör vara högt prioriterat av den , inte minst efter de senare årens avslöjanden om penningtvätt i svenska banker. Riktade Magnitskijsanktioner anses vara mycket effektiva just eftersom de straffar det fåtal personer som bär ansvaret för vissa brott som vanliga medborgare inte drabbas. Lagstiftningen kan även verka preventivt just för att en sanktion mot en enskild blir särskilt kännbar. På så sätt avskräcks korrumperade personer från att agera rättsvidrigt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern verka för att regeringen ska följa det beslut som bland annat den svenska Europarådsdelegationen tagit beträffande införandet av Magnitskijsanktioner eller avser ministern att arbeta vidare med frågan på något annat sätt?