ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811833 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:833 Medicinsk marijuana av (SD) till Socialminister (S) Medicinsk marijuana ska inte längre stå med på listan över världens farligaste droger; det har FN slagit fast. Beslutet kan enligt experter leda till att fler länder i förlängningen inför mer liberala lagar för cannabisbruk. Att kommissionen tar detta beslut har ingen direkt påverkan på länders lagstiftningar, men kan enligt experter i förlängningen påverka enskilda länders drogpolitik då många stater ofta använder som riktlinjer. För de som förespråkar en liberalare drogpolitik ses detta också som ett stort framsteg. Även inom cannabisindustrin applåderas nu kommissionens omklassificering av drogen. I är medicinskt användande av cannabis olagligt, med undantag för preparat som godkänts som ett läkemedel av och förskrivits av behörig läkare. Det finns dock nu en risk att svenska förespråkare av drogen kommer att använda FN:s nya klassificering för att även förändra inställning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att möta sådana eventuella försök från droglobbyn?
fr · H811834 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:834 Spårbyte för asylsökande av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Justitie- och migrationsminister intervjuades i . En del av intervjun handlade om arbetskraftsinvandring och regelverket för arbetskraftsinvandring. Av intervjun framkommer att justitie- och migrationsministern ser en reformering av regelverket för arbetskraftsinvandringen som sin ”stora uppgift” . finns en överenskommelse inom januariavtalet att ”dagens regler för arbetskraftsinvandring ska värnas”. delar bilden av att det finns problem med gällande regelverk och har skarpa förslag om förändringar. Ett av dem är förbud mot spårbyte, det vill säga möjligheten att före detta asylsökanden kan beviljas uppehållstillstånd för arbete efter att ha fått ett lagakraftvunnet utvisningsbeslut tas bort. Det är en viktig förändring som behöver komma till stånd. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att ta initiativ för att ta bort möjligheten för så kallat spårbyte för asylsökande?
fr · H811835 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:835 Försörjningsstöd för anhöriga till arbetskraftsinvandrare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Justitie- och migrationsminister intervjuades i . En del av intervjun handlade om arbetskraftsinvandring och regelverket för arbetskraftsinvandring. Av intervjun framkommer att justitie- och migrationsministern ser en reformering av regelverket kring arbetskraftsinvandringen som sin ”stora uppgift” . finns en överenskommelse inom januariavtalet att ”dagens regler för arbetskraftsinvandring ska värnas”. delar bilden av att det finns problem med gällande regelverk och har skarpa förslag om förändringar. Ett av dem handlar om skärpta försörjningskrav för anhöriga till arbetskraftsinvandrare. saknas regelverk för försörjningskrav för anhöriga till arbetskraftsinvandrare. Det innebär att en make, maka, sambo, registrerad partner och ett ogift barn därmed får flytta med en arbetskraftsinvandrare till utan att ha en tryggad försörjning genom egen inkomst eller arbetskraftsinvandrarens inkomst. Ett försörjningskrav för anhöriga till arbetskraftsinvandrare behöver införas. Det är en viktig förändring som behöver komma till stånd. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att ta initiativ för att genomföra ett skärpt försörjningskrav för anhöriga till arbetskraftsinvandrare?
fr · H811836 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:836 Lönekrav vid arbetskraftsinvandring av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Justitie- och migrationsminister intervjuades i . En del av intervjun handlade om arbetskraftsinvandring och regelverket för arbetskraftsinvandring. Av intervjun framkommer att justitie- och migrationsministern ser en reformering av regelverket för arbetskraftsinvandringen som sin ”stora uppgift” . finns en överenskommelse inom januariavtalet att ”dagens regler för arbetskraftsinvandring ska värnas”. delar bilden av att det finns problem med gällande regelverk och har skarpa förslag om förändringar. Ett av förslagen handlar om höjda lönekrav vid fast anställning. vill höja försörjningskravet till motsvarande lägstanivå på heltid enligt kollektivavtal eller vad som är brukligt i yrket eller branschen. Det är en viktig förändring som behöver komma till stånd. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att ta initiativ för att höja lönekraven till den nivå som förslår?
fr · H811837 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:837 Elbristen i av (M) till Statsrådet (S) Elbristen och spänningsbortfall som drabbar industrin är ohållbart och kostar mycket pengar. Ett exempel är ett framgångsrikt exportföretag i mitt län , i , som fick 63 elstopp . I snitt har stoppen varat och sammanlagt i . Det innebär 140 anställda som inget kan göra och att maskinerna går sönder på grund av störningarna och måste ersättas till miljonbelopp. När företaget byggde ut och behövde uppgradera sitt elabonnemang fick de svaret att det saknas kapacitet. Det behövde byggas ett nytt ställverk, och företaget skulle stå för hela kostnaden själva men ändå inte äga ställverket eller ha tillåtelse att sälja el från det. Detta till en kostnad av 30 miljoner och något som skulle ta två till att få på plats, alltså helt oacceptabelt. arbete löstes detta temporärt med ett nytt elabonnemang som gäller , men problemen kvarstår för alla företag på orten. Därför överväger företaget att lägga kommande satsningar utomlands i stället. Elförsörjning är en demokratifråga och måste finnas för alla oavsett placering i . Det är med nuvarande elbrist omöjligt att bygga nya företag eller bygga ut i glesbygden i . Och det kommer inte att bli lättare när hela samhället elektrifieras med fordon, vägar och stora elslukande internationella företag. Det höga elpriset i slår dessutom mycket hårt konkurrensmässigt för företagen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta som ger mer elkapacitet till företagen i ?
fr · H811838 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:838 Tobakskonventionen av (M) till Socialminister (S) För att nå FN:s 17 hållbarhetsmål i Agenda är det nödvändigt att minska rökningen. Detta rör särskilt mål 3 om en god hälsa för alla och mål 12 om hållbara konsumtions- och produktionskedjor. I dör 12 000 människor av rökning. Ytterligare 100 000 insjuknar i rökrelaterade sjukdomar. Tobakskonventionen är världens första om en hälsofråga. En internationell konvention är en juridiskt bindande överenskommelse mellan länder. har 2005 även tagit nästa steg, som är ratificering, och är en av tobakskonventionens parter. Nästa steg är att implementera konventionen i svensk lagstiftning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur går arbetet med implementeringen, och när planeras det arbetet att vara klart?
fr · H811839 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:839 Rullstolsgarage av (M) till Socialminister (S) De som har en funktionsvariation och behöver samhällets stöd har haft en svår och tuff tid . Tusentals personer har förlorat sin personliga assistans enligt LSS, och tusentals ytterligare kommer enligt regeringens egen budget och prognos att mista den värdefulla och för många livsavgörande insatsen. Även den som är i behov av en bil som är anpassad har fått se stora försämringar då bilstödet i princip har halverats . kommer det ny statistik om bostadsanpassningsbidraget där det framkommer att även kostnaderna för bostadsanpassningsbidraget har minskat kraftigt i trots en växande befolkning. (Källa: Funktionshinderpolitik, nr 4.) En sådan anpassning är ett så kallat rullstolsgarage. Det har historiskt fungerat så att regionerna tillhandhåller permobil medan kommunerna säkerställer att det finns ett rullstolsgarage, som en bostadsanpassning. visar det sig att kommunerna har omtolkat lagen så att ett rullstolsgarage inte ska räknas som fast egendom utan som lös egendom, och då beviljar kommunen helt enkelt det inte. Kan en individ inte visa regionen att man kan förvara en permobil säkert så kommer individen inte att få en permobil. Regionerna har ingen skyldighet att tillhandahålla rullstolsgarage med dagens lagstiftning. Konsekvensen blir då för en man boende i västra med palliativ vård att Region säger att man avser att ta tillbaka mannens permobil om han inte säkerställer att han har ett rullstolsgarage att förvara den i. Kommunen han bor i vägrar dock att bevilja det som en bostadsanpassning. Om mannen hade råd skulle han då möjligtvis kunna köpa ett rullstolsgarage själv, till en kostnad av , men i hans och många andras fall saknas de ekonomiska möjligheterna. Personer har alltså rätt att få låna en permobil för att klara av sitt vardagsliv men förhindras på grund av rådande tolkningar av lagen för bostadsanpassning. För den enskilde har det förstås mycket stor betydelse att man får möjlighet till både permobil och rullstolsgarage. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att säkerställa att personer har tillgång till rullstolsgarage och att de därmed med hjälp av sin permobil kan leva ett mobilt liv som alla andra?
fr · H811840 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:840 Riktade stöd till hotell- och restaurangbranschen av (M) till Näringsminister (S) Hela är hårt drabbat av coronapandemin. Den slår hårt mot hela näringslivet, men hotell- och restaurangbranschen är en av de branscher som drabbas hårdare än andra. Detta på grund av de politiska beslut som tagits om att förbjuda alkoholservering och att krogarna ska stänga tidigare. Det ser riktigt mörkt ut för många företagare i och län. När rekommendationer och regler ändras med kort varsel är det inte heller så lätt att planera. Julbordssäsongen, som brukar vara en av de mest attraktiva och upptagna veckorna , blir inte heller av för de flesta. Självklart ska alla hjälpa till att minska smittspridningen, men det är också viktigt att vi har företag och dess anställda kvar när pandemin är över och ska återstartas. , som både har många invånare och många besökare utifrån, är särskilt drabbat av coronapandemin. Storstadslänen , och står för av sysselsättningen inom hotell- och restaurangbranschen. arbetade nästan 54 000 personer inom hotell- och restaurangbranschen i . går många på knäna efter en vår, sommar och höst utan de intäkter som verksamheterna behöver för att klara sig. Röster höjs för att de nu inte har någon buffert kvar för att betala hyror, löner och skulder när gästerna uteblir. Risken för konkurser är stor, och risken för arbetslöshet är stor. I förhållande till alla förvärvsarbetande anställer branschen förhållandevis många yngre personer, och medelåldern är . är utrikes födda. Detta visar på en jämställd bransch med många unga, kanske till och med en bransch där många unga och många utrikes födda får sitt första jobb. Det kan vara en bra väg in i det svenska samhället. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att inrätta riktade stöd till hotell- och restaurangbranschen för att hjälpa denna bransch med anledning av ?
fr · H811841 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:841 En svensk vaccinationsplan av (M) till Socialminister (S) Runt om i världen förbereder sig länder för att ta fram vaccinationsplaner och riggar för att kunna ge vaccin på ett snabbt och smart sätt. Så snart Europeiska läkemedelsmyndigheten, , har godkänt det första vaccinet kommer vaccin att fördelas ut i EU. Alla medlemsländer har fått i uppdrag att förbereda för detta. Från rapporteras att man har dragit igång förberedelserna för att kunna börja vaccinera befolkningen. Över hela pågår arbetet med att bygga upp en vaccinationsinfrastruktur. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : När kan vi se en nationell vaccinationsplan och en uppbyggd vaccinationsinfrastruktur?
fr · H811842 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:842 Föräldrapåverkan och föräldraalienation av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Vid vårdnadstvister är det inte ovanligt att en förälder påverkar barnets inställning till den andra föräldern, och att barn säger sådant som de tror att den ena föräldern förväntar sig. Att en av föräldrarna använder negativ påverkan för att nå framgång i en vårdnadstvist och förskjuter den andra föräldern från barnet drabbar både mammor och pappor, men framför allt barnet. Främlingskapet mot föräldern utvidgas ofta till förälderns familj och sociala nätverk. Det leder till att barnet måste förtränga sin kärlek och vilja att träffa den andra föräldern och närstående personer. Det mer vetenskapliga namnet på detta fenomen är föräldraalienation (Parental Alienation, PA). Fenomenet som påverkan leder till identifierar i många fall ingen saklig grund som kan förklara barnets avoga inställning till den ena föräldern. Efter vårdnadsreformen 2006 står att läsa i bestämmelse (21 kap. 5 §) avseende verkställighet av domstolsbeslut att ”om barnet har nått en sådan ålder och mognad att dess vilja bör beaktas, får verkställighet inte ske mot barnets vilja utom då rätten finner det nödvändigt av hänsyn till barnets bästa”. En förälder kan utnyttja lagen utan risk för att anses ha försvårat umgänget. Om huruvida barnet i vårdnadsutredningen säger att det inte vill bo hos eller ens träffa mamma eller pappa är ett resultat av föräldraalienation eller inte har svårigheter med att hantera. Ett barn som tvingas att välja mellan föräldrarna får ensamt bära denna avgörande börda och kanske känna livslång skuld. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern identifierat detta problem och om ja, hur arbetar regeringen med detta och vad avser ministern att göra i denna brådskande fråga för att inte fler barn ska splittras från sina föräldrar på ett felaktigt sätt?
fr · H811843 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:843 Hemlösas situation under covid-19-pandemin av (SD) till Socialminister (S) På uppdrag av regeringen genomför en kartläggning som redogör för omfattningen av hemlösa i . Den senaste kartläggningen genomfördes och visade att 33 250 människor är hemlösa. Kartläggningen omfattar personer som befinner sig i olika situationer av hemlöshet, alltså akut hemlöshet, personer som bor inom den sekundära bostadsmarknaden, personer som saknar boende efter institutionsvistelse och personer som har ett kortsiktigt boende hos anhöriga eller privatpersoner. Landets över 30 000 hemlösa är särskilt utsatta under covid-19-pandemin. Många har nedsatt fysisk hälsa och kroniska sjukdomar som kan öka risken för att bli svårt sjuk i covid-19. Av uppenbara skäl kan hemlösa personer inte heller följa uppmaningar om god handhygien och hemisolering. De verksamheter och organisationer som hjälper hemlösa har infört restriktioner med anledning av rådande pandemi. Hos ett flertal verksamheter sker exempelvis matutdelning utomhus. Missbruk kan vara en bakomliggande orsak till hemlöshet. Under pandemin får personer med missbruksproblematik i vissa fall inte komma in på beroendemottagningarna, utan måste stå i kö utanför mottagningen. På en del platser har beroendemottagningarna infört en maxgräns för det antal personer som får vistas i lokalerna, vilket i sin tur kan försvåra möjligheten till en fullständig beroendevård. En stor del av civilsamhällets ideella organisationer och verksamheter är beroende av volontärer. Pandemin försvårar för äldre personer och personer som tillhör en riskgrupp att ägna sig åt volontärsarbete, vilket i sin tur kan ha betydande effekter för verksamheterna. En annan oroande faktor är givetvis årstiden; det blir allt kallare, och covid-19-pandemin försvårar hjälporganisationernas möjligheter att kunna erbjuda värme, vila och en måltid inomhus. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser regeringen att verka för att säkerställa att landets hemlösa får adekvat hjälp i sin utsatthet under rådande pandemi?
fr · H811844 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:844 Regionala vaccinationsplaner för vaccinering mot covid-19 av (SD) till Socialminister (S) I finns en förhoppning om att vaccinering mot covid-19 kan påbörjas . Dock kvarstår stora oklarheter vad gäller utförande och logistik. saknas det regionala vaccinationsplaner för covid-19 i alla regioner förutom , enligt uppgifter från . Logistiken inför en massvaccinering måste planeras väl. En av de stora utmaningarna har visat sig vara förvaringen av vacciner, då de måste förvaras i . menar att nedkylningen kommer att innebära ”logistiska utmaningar” men utelämnar vidare detaljer. Inte heller har angett hur distributionen av vacciner planeras att genomföras. En massvaccinering av den svenska befolkningen beräknas ske först . Det handlar om 15 miljoner doser som ska distribueras för att vaccinera 7,5 miljoner människor. Det kommer därmed att krävas en genomgående planering för hur vaccinet ska hanteras i regionerna. För att massvaccineringen ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt är det inte heller rimligt att landets regioner har 21 olika vaccinationsplaner. Den logistiska utmaning som vi står inför måste hanteras enhetligt, på nationell nivå. inväntar regionerna fortsatt besked från regeringen för att kunna planera en vaccinering mot covid-19. Bland annat efterfrågas besked om prioriteringsordning för riskgrupper, då detta saknas i nationella plan för vaccination mot covid-19. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att det finns behov av ett tydligare nationellt samordnande ansvar för att hantera kommande massvaccinering mot covid-19?
fr · H811845 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:845 De höga dödstalen på äldreboenden av Per Ramhorn (SD) till Socialminister (S) I en intervju i hävdade statsminister att det inte är regeringens fel att vården brast så allvarligt ute på landets äldreboenden ; detta eftersom sjukvården är regionernas ansvar. Det var också regionerna som kritiserades hårt av Inspektionen för vård och omsorg, , i fråga om de allvarliga brister i äldrevården som framkommit under pandemin. Regeringen hade möjlighet att anpassa regler i syfte att förhindra smittspridning mellan sköra äldre. Kommuner och Regioner, SKR, bad bland annat om förändringar i lagen för att möjliggöra att personal på äldreboendena fick mandat att skilja personer som insjuknat i covid-19 i syfte att motverka smittspridning, även med tvång om det var nödvändigt. Detta har regeringen valt att avstå ifrån. Det faktum att regionerna i brister i sin omsorg om och sjukvård för de äldre grundar sig i ett systemfel. Problematiken kan härledas till ädelreformen som genomfördes . Då fick kommunerna fullt ansvar för äldreomsorgen, och regionerna behöll läkarmonopolet men skulle bistå kommunerna vid behov. Resultatet blev att äldreboendena nästan enbart inriktade sig på omsorg, vilket i sin tur har drabbat den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser regeringen att se över aktuella systemfel i äldrevården och verka för att säkerställa en fullgod tillgänglighet till en professionell medicinsk vård inom äldreomsorgen?
fr · H811846 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:846 Småskalig vattenkraft av (M) till Statsrådet (S) beslutade om nya regler för vattenkraft. Ambitionen med beslutet var att uppfylla de krav som följer av EU:s ramvattendirektiv. I beslut, liksom i regeringens proposition, framgår att ska nyttja alla de undantag i EU-reglerna som är möjliga. I praktiken handlar det bland annat om att alla vattendrag som kan bör klassas som kraftigt modifierat vatten (KMV). Efter att beslutet trätt i kraft har det senare visat sig att beslut om att värna och utveckla vattenkraften inte fått fullt genomslag hos berörda myndigheter. fattade ett beslut om ett tillkännagivande att regeringen särskilt skulle ta sig an och värna den småskaliga vattenkraften. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit, och avser att vidta, för att leva upp till förslagen i propositionen och beslutet i om att nyttja samtliga EU-undantag såsom att regelmässigt KMV-klassa vattendrag och därmed värna och utveckla småskalig vattenkraft?
fr · H811847 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:847 Vaccinering av covid-19 i av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Hela världen har väntat på vaccin efter att pandemin bröt ut . har det äntligen, rekordsnabbt, kommit. Det är något som de allra flesta har sett fram emot. Vaccinet ska skydda, rädda liv och bryta isoleringen så att livet för människor och företag sakteligen kan återgå till mer frihet, närhet och samvaro. I TV4:s rapporterades att kommer att börja vaccinera sin befolkning . Vi har fått rapporter från flera länder, till exempel , och , som meddelar att de har planerat för att snabbt vaccinera många i sin befolkning innan årsskiftet. Man har snabbt skrivit avtal och tidigt gjort planer för att snabbt vaccinera sitt folk. Man har bokat arenor och tagit in försvaret till hjälp med mera, allt för att vaccineringen ska gå så snabbt som möjligt för att motverka vår tids värsta fiende. I har regeringen och meddelat att kommer att börja vaccinera efter flera andra länder. Att vi kommer att börja med att vaccinera riskgrupper och göra det successivt . Vi talar då om riskgrupper, inte hela svenska befolkningen. strategi att vaccinera hela sin befolkning handlar alltså och månader efter flera andra länder som det verkar just , vilket ger skäl till ifrågasättande. Detta i synnerhet när man ser allt lidande pandemin för med sig. Att halkar efter med att vaccinera sin befolkning drabbar oss inte bara ekonomiskt utan det blir också ett förlängt mänskligt lidande. Detta är fullständigt oacceptabelt. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ämnar ministern verka för att svenska folket ska få vaccinera sig så snabbt som möjligt, som exempelvis i och ?
fr · H811848 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:848 Försenade företagsstöd av (M) till Näringsminister (S) Många företag och företagare har drabbats hårt av coronapandemin och politiska, restriktiva åtgärder. har fattat återkommande beslut om olika stöd riktade till såväl medarbetare som företag och företagare. Det är ett omvittnat problem att regeringen varit sen och krånglig när det gäller företagsstöden. Exempelvis måste ett företag tappa 30, av sin omsättning för att få stöd, men omsättningstappet skiljer sig åt mellan olika månader. Vidare tyder allt på att ett drabbat företag kan ansöka om stöd för månad först och att pengar kan komma till ett företag eller . Ett hårt drabbat företag kan alltså behöva vänta på att få hjälp. Inte sällan är det företag som knaprat av eller använt hela sin tidigare buffert för att hantera coronakrisen. Risken är att alltså överhängande att företagare ger upp och att företag gå i konkurs på grund av regeringens senfärdighet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att företag inte ska gå i konkurs i väntan på att regeringen klarar ut detaljer i olika företagsstöd?
fr · H811849 · 2020-12-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:849 Ägande av svensk kraftproduktion av (M) till Statsrådet (S) Vindkraften och den förnybara energin är under utbyggnad i . Vindkraften har till skillnad från andra energikällor ett certifikatsystem som innebär ett ekonomiskt stöd av produktion. stängs det systemet för nya producenter . Att systemet ändå finns har varit för att stimulera utbyggnad av vindkraft, vilket har ökat mer än förväntat. Många nya investerare har kommit in i branschen. Nya investerare i våra energisystem innebär också att vi får nya ägare av elproduktion i . Detta kan också innebära att främmande stater äger en del av vår kraftproduktion om delar av bolag är statsägda eller om bolagen har sin hemvist i diktaturer där staten indirekt styr även företagen. Min fråga till statsrådet lyder: Vilken riskanalys har gjorts utifrån att det svenska certifikatsystemet kan gynna främmande staters ökande inflytande över svensk elproduktion, och hur ser statsrådet på annan stats ägande av elproduktion i ?