ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111365 · 2020-05-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1365 Tillfällig förändring av sjöfartsstödet av (M) till Finansminister (S) I spåren av pandemin drabbas svensk sjöfart hårt av de reserestriktioner som införts mellan länderna i vår närhet. Under ”normala omständigheter” transporterar svensk sjöfart över 30 miljoner passagerare till och från . Därtill transporterar sjöfarten av allt gods till och från vårt land. Med de inskränkningar som införts av och övriga världen har passagerartrafiken näst intill upphört och godstrafiken minskat. eller aldrig har det svenska sjöfartsstödet varit så nödvändigt som . Sjöfartsstöd lämnas till arbetsgivare för skatt på sjöinkomst samt arbetsgivarens kostnader för arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. Sjöfartsstöd kan lämnas till fysiska och juridiska personer samt till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på fartyg som är registrerade i ett nationellt fartygsregister i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet under förutsättning att: fartyget i sin näringsverksamhet används i trafik som är utsatt för internationell konkurrens på sjöfartsmarknaden utbildningsplatser ställs till förfogande ombord på fartyget enligt Transportstyrelsens föreskrifter eller beslut i enskilt fall, och det finns tillräckliga försäkringar för fartyget och dess drift. Villkoren i stycket ovan måste vara uppfyllda under minst en månads sammanhängande tid för att sjöfartsstöd ska lämnas. Sjöfartsstöd lämnas endast för tid när villkoren är uppfyllda. Då trafiken ofrivilligt lagts ”på land” kan således inte sjöfartsstöd utgå. Här måste en förändring till. lämnade delegationen för sjöfartsstöd på in ett förslag som innebar en förändring så att sjöfartsstödet alltjämt kunde betalas ut. Regeringen har dock inte följt detta förslag eller agerat i samma riktning som delegationen föreslagit. Min fråga till finansminister blir med anledning av ovanstående: Kommer ministern att initiera en tillfällig förändring av förordningen om sjöfartsstöd i enlighet med delegationens förslag, och när kan vi i så fall förvänta oss ett sådant förslag på bord?
fr · H7111366 · 2020-05-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:1366 Säkrad sjöfart genom förändring av sjöfartsstödet av (M) till Infrastrukturminister (S) Sjöfarten tar på årsbasis ca 30 miljoner passagerare till och från och transporterar av allt gods i landet. Svensk sjöfart står dock, i spåren av covid-19-pandemin, inför ytterst stora utmaningar. Passagerartrafiken har i praktiken upphört och en nedgång har även skett i godsflödena till och från . Våra rederier blöder pengar, och risken är uppenbar att svensk sjöfart kommer att påverkas negativt . Infrastrukturministern har i medierna uppgett att regeringen är mån om att säkra sjöfarten under krisen. Detta till trots saknar branschen handfasta och direkta åtgärder för att göra just detta. En sådan åtgärd vore att genomföra en tillfällig förändring av lagen om sjöfartsstöd. Stödet är en grundläggande förutsättning för många rederier att genomföra sin verksamhet. Under pandemin tvingas dock fartyg läggas på land, och därmed uppfylls inte förutsättningarna för att få stödet. En förändring måste till så att stödet alltjämt betalas ut. Detta föreslog även delegation för sjöfartsstöd på för över sedan. Dock har inget initiativ kring detta tagits av vare sig statsråd eller regering. Min fråga till infrastrukturminister blir med anledning av ovanstående: Ämnar ministern vidta några konkreta åtgärder och i så fall vilka i syfte att säkerställa att en tillfällig förändring av förordningen om sjöfartsstöd ytterst skyndsamt kan göras i syfte att säkra svensk sjöfart?
fr · H7111367 · 2020-05-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:1367 Plastpelletssanering av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) Miljontals små plastpellets och mängder av annat skräp som släppts ut i våra hav flyter just nu i land på västsvenska stränder. Det är skräp som skadar både miljön och naturen. är lagen kring nedskräpning otydlig – det som däremot är tydligt är att dagens situation inte är hållbar. Millimeterstora plastpellets, som misstänks komma från en olycka på ett norskt containerfartyg utanför , har rapporterats från minst tio platser längs med . Men de miljontals små plastbitarna antas finnas på långt fler platser längs stora delar av kusten, och ingen vet hur stor förekomsten är eller vad skadan kommer att bli just från denna händelse. Allmänheten uppmanas att hålla utkik och rapportera till om man ser plastpellets som kan ha koppling till olyckan med hopp om att det ska underlätta saneringsarbetet. För att inte djurlivet ska bli lidande när fiskar och fåglar misstar plasten för mat behövs en omedelbar sanering. Kostnaden riskerar att hamna på kommunerna, vilket är oacceptabelt. Internationella rättsprocesser mot rederier är ingen enkel match för en liten kommun. Det behövs en större samordning samt en trygghet för att saneringskostnaden inte ska bli skyhög. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur kommer ministern att agera för att kostnaden för nedskräpningen av plastpellets eller eventuella rättsprocesser inte ska falla på enskilda kommuner?
fr · H7111368 · 2020-05-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:1368 Nedmonteringen av kopparnätet i coronatider av (C) till Statsrådet (S) Behovet av bra uppkoppling av bredband och mobilnät har varit större . Människor uppmanas att jobba och studera hemifrån, och mycket av vården har också flyttats över till det digitala. Detta är något som har skett över hela landet. som detta har blivit vanligt för många så finns det fortfarande vita fläckar runt om i landet där det varken finns snabbt bredband eller stabil mobiltäckning. avvecklas det gamla kopparnätet, och detta arbete pågår för fullt just . Det innebär att om det gamla kopparnätet monteras ned på platser där det varken finns fiber eller ett stabilt mobilnät på plats så hamnar människor i kläm. På många håll där kopparnätet monteras ned är det äldre människor som drabbas, människor som är i stort behov av i alla fall telefoni för sociala kontakter. Att de äldre riskerar att stå utan fungerande uppkoppling är som sagt olyckligt i tider där sjukvården blir alltmer beroende av digitala strukturer, som det i dessa smittspridningstider känns obekvämt för många i riskzonen att ta emot besök från installatörer i hemmet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att i alla fall temporärt få stopp på den pågående nedmonteringen av kopparnätet under det att covid-19-pandemin pågår?
fr · H7111369 · 2020-05-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:1369 Åtgärder för hållbara offentliga finanser av (M) till Finansminister (S) sökte jag genom en skriftlig fråga svar från finansministern om vilka åtgärder ministern planerar att vidta framöver för att åter ska kunna bygga skyddsvallar i ekonomin, och om ministern vidhåller att överskottsmålet bör slopas. I finansministerns respons återfanns en historisk tillbakablick, men hon redogjorde inte för vilka åtgärder hon avser att vidta för att åter bygga skyddsvallar i ekonomin, eller om hon vidhåller att överskottsmålet bör slopas. Det är uppseendeväckande och allvarligt att finansministern inte kan svara på en rak och tydlig fråga om offentliga finanser och hur hon ser på överskottsmålet. Svensk ekonomi står inför kärva tider , och finansministern bör kunna förklara hur hon avser att agera för att trygga skyddsvallar i ekonomin. Det är ett svaghetstecken för en regering att finansministern inte kan redogöra för hur hon ser på skötseln av de offentliga finanserna. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka konkreta åtgärder planerar ministern att vidta framöver för att åter ska kunna bygga skyddsvallar i ekonomin, och vidhåller ministern att överskottsmålet bör slopas?
fr · H7111370 · 2020-05-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:1370 Våra pensionspengar och skövlingen av av (V) till Statsrådet (MP) Skövlingen av regnskogen i i ökar kraftigt. Det krävs åtgärder både i närtid och på lång sikt för att stärka skyddet av och andra unika skogar som är avgörande för att bromsa klimatkrisen och utarmningen av biologisk mångfald. Den tropiska skogen binder stora mängder koldioxid och är en av världens mest unika platser för biologisk mångfald. hotas allt detta. Tunga ekonomiska intressen uppbackade av en politisk regim utan miljöansvar ligger bakom avverkningarna. Dessvärre göds förstörelsen av att internationella investerare placerar pengar i bolag som skor sig på skövlingen. har avslöjat hur svenska banker och Sjunde AP-fonden har placerat stora summor pengar i verksamheter som bidrar till skövlingen av . Även om jag inte betvivlar finansmarknadsministerns goda intentioner om att få till stånd mer etiska placeringar visar granskning återigen att fina ord inte räcker till för att vi ska få sjysta placeringar. Tyvärr är det inte första gången vi nås av information om att våra pensionspengar placeras på ett oetiskt sätt. I en tidigare rapport från konstaterades att våra AP-fonder har investerat i 43 av världens 100 värsta fossilbolag, däribland , , Mobil, , , , , Glencore och tyska kolkraftverk. Totalt handlar det om placeringar för . är AP-fondernas placeringar i förnybar energi försvinnande små. Trots att regeringens nya placeringsregler för Första–Fjärde AP-fonderna trätt i kraft är det uppenbart att mer måste göras för att alla AP-fonder ska placera sitt kapital på ett acceptabelt sätt. I det här specifika fallet handlar det om Sjunde AP-fondens placeringar i regnskogsskövling. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka nya åtgärder avser statsrådet att vidta för att Sjunde AP-fonden ska upphöra med placeringar i verksamheter som bidrar till skövlingen av ?
fr · H7111371 · 2020-05-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:1371 roll i bredbandsutbyggnaden av (M) till Näringsminister (S) Bredbandsutbyggnaden i hela landet är en avgörande framtidsfråga. Bredband är lika viktigt som telefonin var då den byggdes ut i . Bredband underlättar människors möjlighet att arbeta hemifrån, men skapar också möjlighet till ökad service för många genom att man kan beställa varor på nätet. Dessutom ser vi i coronatider att hälso- och sjukvården arbetat dels med rådgivning, dels med att man kan träffa sin läkare eller annan vårdpersonal ”online”. Detta gör oss mindre sårbara men gör också att våra vårdcentraler exempelvis kan upprätta den service för vanlig hälso- och sjukvård man har till uppdrag att ge medborgarna utan att de ska behöva besöka en vårdcentral i onödan och därmed riskera att bli smittade av coronaviruset. Bredbandsutbyggnaden i följer inte den från början planerade utbyggnaden, vilket förhindrar utveckling och försämrar människors möjlighet att ta del av service och arbeta hemifrån. har en del i den infrastruktur som finns nedgrävd för att skapa framtida bredbandsinfrastruktur, men utnyttjas den inte så väl som den skulle kunna göras. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att ge ett tydligare uppdrag för att underlätta bredbandsutbyggnaden i ?
fr · H7111372 · 2020-05-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:1372 Besöksnäringen och skatt på husbilar av (M) till Näringsminister (S) Besöksnäringen har gjort en tvärnit med enorma konsekvenser för företag och anställda samt stor påverkan på uteblivna intäkter och skatter. Överlevnadsgraden är högst oklar. Företag inom besöksnäringen och turismen sätter i denna kris sitt hopp till att Swemester och att semestra hemma blir möjligt så att svenskarna ska kunna vara en del av överlevnaden . I hela detta stora pussel av vad som är möjligt och inte finns det politik som inte orsakats av covid-19. Det är regeringen själv som sätter krokben ovanpå det redan tragiska läget med kraftigt förhöjd skatt på nya husbilar – ett förslag som slår hårt mot branschen och skapar ett upplägg för gråimport med vinster för andra länder och utslagning i . Den väg med stor skattehöjning på husbilar gör att ensamt stryper en svensk näringsgren och därmed orsakar än större problem än det som landet redan brottas med. Som tidigare också lyfts är semesterformen en landsbygds- och glesbygdsfråga som bidrar till handel och konsumtion på platser som behöver intäkter för att upprätthålla verksamheter och jobb. Genom sina inköp i vårt avlånga land hjälper dessa semesterfirare till med att upprätthålla livsmedelsbutiker, tankställen, lokala sevärdheter och försäljning av diverse närproducerade hantverk och produkter. Regional tillväxt är ett område som kommer att ha en avgörande roll framöver i vårt avlånga land, inte minst i glesbygd och på landsbygd. Det blir företag utanför landet som kommer att sälja till svenska konsumenter då den skatt slår mot husbilsbranschen med förlorade momsintäkter på köpet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är ministern villig att agera för att värna svenska företag och besöksnäringen med anledning av regeringens fyrdubblade svenska skatt på husbilar?
fr · H7111373 · 2020-05-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:1373 Det tillfälliga sjöfartsstödet av (V) till Infrastrukturminister (S) hade en minskande handelsflotta under svensk flagg. Med hjälp av ett aktivt arbete för att öka antalet inflaggade fartyg har denna trend glädjande nog vänt, och fler fartyg är under svensk flagg. En viktig del har varit det så kallade sjöfartsstödet, vilket har varit en del för utjämnade konkurrensvillkor för de svenskflaggade fartygen. Fartyg som tvingas lägga upp på grund av minskad omsättning i coronakrisen förlorar dock sjöfartsstödet, som bara betalas ut för anställda på fartyg i aktiv drift, och får därmed ytterligare ett ekonomiskt avbräck som dessa fartyg och rederier verkligen inte behöver. Detta riskerar att påbörja en utflaggning av fartyg från det svenska registret, något som skulle vara mycket svårt att vända tillbaka igen. Delegationen för sjöfartsstöd lämnade in ett förslag om tillfälligt anpassat sjöfartsstöd som är tänkt att lämnas för fartyg som tillfälligt har tagits ur trafik till följd av coronaviruset. Genom den föreslagna stödförordningen skulle sjöfartsstöd kunna lämnas för dessa fartyg avseende anställda som har sjukskrivits eller permitterats eller som sysselsätts med underhåll av fartyget eller liknande arbetsuppgifter. Förslaget bereds fortfarande av regeringen, snart , som andra åtgärder med anledning av coronakrisen gällande till exempel flyget har gått väldigt mycket snabbare. har i sin vårbudgetmotion bland annat fört fram behovet av att det tillfälliga sjöfartsstöd som tagit fram genomförs. Det skulle ha stor effekt för sjöfarten utan att behöva budgeteras mer pengar för. Jag noterar att regeringen inte verkar komma framåt i frågan. Sjöfarten och sjöfolket är värda att få besked i frågan då den påverkar dem mycket i en redan svår situation. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser regeringen att genomföra det tillfälliga sjöfartsstödet?
fr · H7111374 · 2020-05-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:1374 Stöd till de västsahariska flyktinglägren med anledning av covid 19 av (V) till Statsrådet (MP) De västsahariska flyktingarna har levt under hårda förhållanden i och är helt beroende av humanitärt bistånd. Den globala folkhälsokrisen under coronapandemin har ytterligare förvärrat en redan svår situation. De västsahariska myndigheterna tog tidigt ansvar för att skydda lägren genom att stänga gränsen, förbjuda besök och resor, stänga skolor, uppmana befolkningen att stanna hemma, förbjuda folksamlingar och möten och ha det lägsta antalet anställda som krävs för att garantera dagliga viktiga tjänster inom hälsovård, hygien och livsmedelsdistribution. Detta har lett till ett bra resultat och inga fall av covid-19 har konstaterats. Detta har dock kostat på och därför har en rad organisationer som verkar i lägren gått ut med en vädjan till omgivningen om extra bidrag och stöd. Det gäller organisationer som exempelvis UNHCR, Program, och fem internationella icke-statliga organisationer. Dessa organisationer skriver i en appell att det behövs extra stöd för att förhindra covid-19 och för att undvika ytterligare försämring av den humanitära situationen i lägren. Detta särskilt eftersom andelen anemi bland kvinnor, i synnerhet gravida och ammande kvinnor, har ökat till . När det gäller andelen undernäring bland barn är den . Det finns också en hög andel personer med diabetes och högt blodtryck. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att hörsammar uppmaningen från med flera organisationer om extra stöd till de västsahariska flyktinglägren utanför i för att på så sätt bidra till att fortsätta förhindra en spridning av covid-19 i lägren och för att förbättra eller åtminstone inte försämra den humanitära situationen i lägren?
fr · H7111375 · 2020-05-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1375 Sjöfartsstödet av (SD) till Infrastrukturminister (S) Sjöfartsnäringen har avgörande betydelse för och svenskt näringsliv. Branschen har drabbats hårt av rådande kris och de effekter denna för med sig. har en fast ambition om att nå de mål som sätts upp. Ett citat ur den sjöfartsambitiösa godstransportstrategi som regeringen sjösatte visar på vikten av sjöfarten: ”Det näringspolitiska målet för sjöfarten är att på olika sätt tillvarata sjöfartens möjligheter som en konkurrenskraftig exportnäring och därigenom stärka betalningsbalansen, samt att den svenska handelsflottan tillförsäkras rimliga konkurrensvillkor.” Sjöfarten och då i synnerhet den hårt drabbade färjetrafiken ska ges rimliga villkor att klara sig igenom coronapandemin och dess effekter. Det är positivt med miljövänlig och klimatsmart sjöfart oavsett flagg. Hjärtat bultar dock extra för svenskflaggad trafik. Anledningen är att den i hög utsträckning bidrar till svensk konkurrenskraft. Det innebär också att besökare från andra länder understöder den svenska besöks- och turistnäringen. Det bidrar till att stärka och möjliggöra ett svenskt konkurrenskraftigt näringsliv. Det inverkar också positivt på arbetsmarknaden genom att generera många arbetstillfällen inom den maritima näringen. Sjöfartens aktörer, såväl från den fackliga sidan som från den arbetsgivande sidan i rederierna, tar återkommande upp frågan om när det tillfälliga sjöfartsstödet kan komma att börja gälla. Frågan ligger hos regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser regeringen att vidta åtgärder för att skyndsamt göra det tillfälliga sjöfartsstödet tillgängligt, och när kan stödet vara på plats?
fr · H7111376 · 2020-05-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1376 Epidemiförsäkringar av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) Covid-19 är förödande på så många sätt – ett hot mot liv och hälsa, men också mot ekonomin, näringslivet och vårt gemensamma välstånd. fattade regeringen ett beslut om förbud enligt ordningslagen mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar med fler än 50 personer. Beslutet var nödvändigt för att hindra smittspridningen och begränsa epidemin, men har givetvis också fått till följd att många företag och evenemangsarrangörer har sett hela sin verksamhet gå upp i rök eller fått kraftigt försämrade förutsättningar. Möjligheterna till försäkringsersättning kan i ett sådant läge vara av avgörande betydelse för att klara av följdverkningarna, och många företagare och evenemangsarrangörer har också varit kloka nog att teckna epidemiförsäkringar. Jag får nu oroande signaler från näringsidkare och kulturaktörer inom krog, scen, klubb och restaurang i . De beskriver att de tecknat försäkringar som även täcker inkomstbortfall till följd av epidemi, men att försäkringarna inte omfattar inkomstbortfall som kommer sig av epidemiåtgärder som tillkommit med stöd av ordningslagen. Hade begränsningen av sammankomster och offentliga tillställningar i stället tagit sin utgångspunkt i smittskyddslagen eller hade långt fler fått försäkringskompensation. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur tänker regeringen agera för att säkerställa att inte regeringens val av lagrum för begränsningar av sammankomster och offentliga tillställningar påverkar försäkringstagares möjlighet att få försäkringsersättning för epidemin?
fr · H7111377 · 2020-05-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1377 Öppnandet av gräns mot av (V) till Utrikesminister (S) beslutade att stänga sin gräns för att minska smittspridningen av coronaviruset. För det svensk-norska utbytet, särskilt i gränsregioner, har stängningen haft stora konsekvenser, inte minst ekonomiskt. Den norska regeringen har meddelat att man avser att öppna gränsen först . analyserar man just nu möjligheterna att öppna gränserna till de nordiska länderna innan landet öppnar mot omvärlden i stort. Beslut avses fattas . Den har under hela coronakrisen haft en god dialog med våra nordiska grannländer. För och är skillnaden mellan att gränsen öppnas stor, då de långsiktiga effekterna av gränsstängningen kommer att bli mycket mer omfattande om gränsen inte är öppen över sommaren. Det är nu viktigt att utrikesministern ökar trycket på sin norska motsvarighet så att gränsen öppnas . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ska öppna sin gräns mot ?
fr · H7111378 · 2020-05-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1378 Livsmedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) Vi är många som värnar det svenska lant- och skogsbruket av många orsaker. Vår svenska livsmedelsproduktion är kritiskt viktig i många avseenden. Svenska bönder har arbetat idogt med att kunna vara bland de allra bästa i världen på hållbart jordbruk. Våra lantbrukare är världsledande på djurskydd, miljösäker framställning av livsmedel, en trygg arbetsmiljö och att hålla de livsfarliga antibiotikaresistenta bakterierna i schack genom att inte överutnyttja antibiotika. Det här har inte kommit av sig själv. Det har inte kommit gratis. Därför är det märkligt att det offentliga inte använder sig av samma krav vid inköp av livsmedel som vi ställer på våra livsmedelsproducenter. I coronakrisen har det blivit helt uppenbart att svensk krisberedskap har varit undermålig. Det gäller inte minst vår livsmedelsförsörjning. har vi en självförsörjningsgrad på . Det är inte hållbart. riksdag har beslutat om en livsmedelsstrategi för att höja vår självförsörjningsgrad. Den togs beslut om . Men ännu har våra lantbrukare inte sett någonting av detta på gårdsnivå, där produktionen och det hårda arbetet görs. I coronakrisen har det också blivit svårt med arbetskraft. Gränserna är mer eller mindre stängda. Tusentals svenska arbetsföra människor är permitterade. Studier på universitet och gymnasieskolor sker på distans. Arbetslösheten i spås bli högre än under finanskrisen . I livsmedelsstrategins namn borde det initieras ett departementsöverskridande arbete för att vårt svenska lant- och skogsarbete snabbt får den arbetskraft det behöver. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att ta ytterligare initiativ för att stärka vår självförsörjningsgrad och uppnå de mål som satts i livsmedelsstrategin?