ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111095 · 2020-03-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1095 Nedläggningen av flygplats av (SD) till Infrastrukturminister (S) kom beskedet att lägga ned . Beslutet har tagits av Socialdemokraterna, , vilka tillsammans har 27 av 61 mandat i kommunfullmäktige, men det har inte formellt beslutats av denna församling . Det är dock troligt att ett sådant förslag kommer att få stöd med hänsyn till uttalande och därför vinna laga kraft. har ingen reguljär inrikestrafik, men trafikerar , och . En flygplats har dock fler funktioner än bara passagerartrafik. Det finns även sjuktransporter och brandflygverksamhet, och man måste även väga in behovet av flygfält i rikets försvar. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Anser ministern att samhällsviktiga funktioner knutna till kan upprätthållas vid en nedläggning, och vidtar ministern några åtgärder inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen?
fr · H7111096 · 2020-03-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1096 Barnets bästa och barnets rätt i LVU-ärenden av (C) till Socialminister (S) Det uppmärksammade fallet med Lilla hjärtat lämnar ingen oberörd. En liten flicka som omhändertogs och placerades i familjehem. Som växte upp i familjehemmet, såg familjehemmet som sin familj och familjehemsföräldrarna som sina föräldrar, men ändå slets upp därifrån och återlämnades till sina biologiska föräldrar i vars vård hon sedermera kom att dö. Myndigheterna har i fallet med Lilla hjärtat helt fallerat i sin uppgift att slå vakt om barnet och att sätta barnets bästa främst. Eftersom fallet även överprövades av kammarrätten kan vi dra slutsatsen att det är lagen, eller tolkningen och tillämpningen av lagen, som inte i tillräckligt hög grad slår vakt om barnet eller sätter barnets bästa främst. Tyvärr har det även innan fallet med Lilla hjärtat kommit oroande signaler om att lagen om vård av unga (LVU) inte i tillräcklig utsträckning tar hänsyn till barnets bästa. I de fallen har det framförts kritik mot att lagen inte uppställer något krav på att ett omhändertagande och en tvångsplacering av ett barn verkligen ska medföra en förbättring för barnet. Det förekommer fall där det rent objektivt inte går att dra slutsatsen att ett omhändertagande verkligen medför bättre livsbetingelser för barnet. Man kan säga att det är baksidan av samma brist som förelåg i fallet med Lilla hjärtat. Lagen tar inte hänsyn till barnets bästa i bedömningarna av om ett omhändertagande ska genomföras, och inte heller i bedömningarna av om ett omhändertagande ska upphöra. Det står därmed klart att lagstiftningen om vård av unga uppvisar allvarliga brister när det gäller att slå vakt om barnet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur tänker regeringen se till att barnets bästa och barnets rätt ges större genomslag i lagen om vård av unga (LVU)?
fr · H7111097 · 2020-03-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1097 Krigsplacering och barnomsorg av (M) till Försvarsminister (S) Att anställa personer eller krigsplacera dem är inte samma sak som att säkerställa att de kan verka i kris och krig. Vi har många familjer där båda vårdnadshavarna är krigsplacerade som är oroliga för vad som ska hända i händelse av höjd beredskap. Vem ska ta hand om omsorgen om deras barn? Försvaret förutsätter ett fungerande samhälle. Här står många kommuner handfallna. Även om vi har en pliktlag så är det många som har lämnat eller överväger att lämna en tjänst som innebär krigsplacering då de anser att det inte är hållbart i livet då de har små barn. Frågan har kommit upp när jag dels var på rikshemvärnstinget, dels på Försvarshögskolan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att tydliggöra hur omsorgen om barn i familjer där båda vårdnadshavare är krigsplacerade ska lösas i händelse av höjd beredskap?
fr · H7111098 · 2020-03-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1098 Solnedgångsklausuler för regelförbättringen av (SD) till Näringsminister (S) har man kunnat ana att den högkonjunktur som rått börjat att avta. I sviterna av coronavirusets utbrott har världsekonomin stresstestats ordentligt. Kinesisk tillverkningsindustri har stängts ned, hela är under karantän och utvecklingen på börserna liknar den under förra finanskrisen. Denna utveckling riskerar att bli direkt förödande för delar av svenskt näringsliv, och redan nu vittnar vissa sektorer om stora utmaningar. Givet den nulägesrapporten råder inga tvivel om behovet av att vi från politikens sida gör vårt yttersta för att bistå – och underlätta för – det svenska näringslivet. Det finns akuta åtgärder som behöver vidtas, vilka förhoppningsvis delvis redan har vidtagits när svaret på denna skriftliga fråga kommer. Det finns dock skäl att ta tillfället i akt och se över vilka åtgärder som på kan göra skillnad för det svenska näringslivet. Något som ständigt betungar svenskt näringsliv är onödigt regelkrångel och den administrativa kostnad som det orsakar. Ett förslag för att begränsa risken för att lagar och regler inte fyller sina syften vore att – vid de tillfällen det lämpar sig – nyttja solnedgångsklausuler. Då hade en obligatorisk utvärdering skett, och i de fall som de ursprungliga kriterierna eller syftet inte uppnås skulle den berörda regeln eller lagen avskaffas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Anser ministern att det är aktuellt att verka för solnedgångsklausuler i framtida lagar och regler, och hur kommer i sådana fall ministern att verka för detta?
fr · H7111099 · 2020-03-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:1099 Principen om en regel in, en regel ut av (SD) till Näringsminister (S) har man kunnat ana att den högkonjunktur som rått har börjat att avta. I sviterna av coronavirusets utbrott har världsekonomin stresstestats ordentligt. Kinesisk tillverkningsindustri har stängts ned, hela är under karantän och utvecklingen på börserna liknar den under förra finanskrisen. Denna utveckling riskerar att bli direkt förödande för delar av svenskt näringsliv, och redan nu vittnar vissa sektorer om stora utmaningar. Givet den nulägesrapporten råder inga tvivel om behovet av att vi från politikens sida gör vårt yttersta för att bistå – och underlätta för – det svenska näringslivet. Det finns akuta åtgärder som behöver vidtas, vilka förhoppningsvis delvis redan har vidtagits när svaret på denna skriftliga fråga kommer. Det finns dock skäl att ta tillfället i akt och se över vilka åtgärder som på kan göra skillnad för det svenska näringslivet. Något som ständigt betungar svenskt näringsliv är onödigt regelkrångel och den administrativa kostnad som det orsakar, och det är positivt att näringsministern återkommande har uttryckt en ambition om att förenkla regelbördan i . Ett sätt att motarbeta detta vore att, likt andra länder i EU, utgå från principen om en regel in, en regel ut. Principen bygger på att inte förvärra den existerande administrativa bördan för företagare varpå en administrativ börda behöver tas bort när en ny implementeras. Det är förvisso positivt att lyft motsvarande förslag på EU-nivå men ett sådant förslag kan onekligen kompletteras med ett nationellt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Anser ministern att det är aktuellt att verka för principen om en regel in, en regel ut, och hur kommer i sådana fall ministern att verka för detta?
fr · H7111100 · 2020-03-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1100 Syrianska ungdomar kidnappade av kurdiska YPG av (KD) till Utrikesminister (S) Inbördeskriget i har pågått ; mer än hälften av den syriska befolkning är flyktingar och flera hundra tusen har mördats och skadats. I det pågående inbördeskriget, där flera länder och terrorgrupper är inblandande, är freden och friheten avlägsen för det syriska folket. bör ta sitt ansvar och verka för vapenvila, fred och en politisk lösning på inbördeskriget. De som begått brott mot mänskligheten och folkrätten bör ställas inför rätta. Landet befinner sig i kollaps där infrastruktur, sjukhus och skolar jämnats av bomber och väpnade strider. Mitt i denna instabilitet och detta politiska kaos har kristna invånare med våld systematiskt fördrivits från sina hemtrakter av islamistiska terrorgrupper. Majoriteten av syrianerna i bor i staden och staden har ett delat styre. Den ena delen av staden kontrolleras av regimvänliga araber och kristna folkgrupper och den andra delen av det kurdiska politiska partiet och dess militära gren YPG. I början av månaden kidnappades fyra syrianska ungdomar som ingår i den kristna försvarsgrenen Sootoro av den militära kurdiska grenen YPG. Ungdomarna är fortfarande frihetsberövade och lokala kristna ledare och kyrkoledare har försökt att få dem frisläppta, dock utan resultat. har goda relationer och även ständig kontakt med den kurdiska ledningen i området. Bland annat för dialog kring de svenska medborgare som är anhängare av terrorgruppen och sitter i läger som kontrolleras av den kurdiska ledningen för regionen. Med tanke på relationer med den kurdiska ledningen bör regeringen lyfta situationen för de fyra ungdomar som är kidnappade av kurdiska YPG. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern, bilateralt och via EU, att verka för att lyfta situationen för de fyra ungdomar som är kidnappade av kurdiska YPG?
fr · H7111101 · 2020-03-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1101 Asylrätten av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Asylrätten skapades inte för dagar av fred och frihet, utan för svåra tider då mänskligheten visar upp sina allra värsta sidor. I ruinerna av förintelse och fasor – som då drivit många miljoner på flykt – kom insikten att det krävs ett löfte mellan stater för att garantera människor en undan krig, förföljelser och grymhet. och brukar säga att de står upp för asylrätten. Det har också varit en av talepunkterna när regeringen uttalat sig om situationen vid gränsen mellan och . Verkligheten är dock en annan. tar inte emot asylansökningar under en månad och använder våld för att hålla människor på flykt borta från gränsen. Flyktingar som ändå lyckats ta sig in i riskerar att gripas och fängslas. beviljar inte asyl för personer som inte kommer från . är inget säkert land för flyktingar. Det har vid upprepade tillfällen rapporterats om hur turkiska gränspoliser skjuter mot människor som försöker fly in i landet. menar att det inte räcker att säga att man står upp för asylrätten, man måste också agera för att den respekteras och mot att den kränks. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : På vilket sätt står regeringen upp för asylrätten för de syrier som flyr från kriget och förtrycket i sitt hemland?
fr · H7111102 · 2020-03-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1102 Avgifter för fartyg av (C) till Infrastrukturminister (S) Fartyg är fartyg som ofta finns i skärgården och som kör människor men också transporterar olika typer av gods. Dessa fartyg har tidigare betalat en avgift till Transportstyrelsen på ca . Transportstyrelsen har gjort om sitt system, vilket har inneburit att dessa fartyg fått kraftigt höjda avgifter. Avgifterna som betalas ska bland annat täcka tillsyn, datasystemet Ekan med mera, enligt uppgifter från Transportstyrelsen. fanns ca 5 000 fartyg i klassen 5–registrerade i Ekan, men efter att denna nya avgift införts – samt att man ska göra en otydlig egenkontroll – har antalet registrerade fartyg minskat så att av de 5 000 fartygen nu är registrerade. ser nu Transportstyrelsen över sina avgifter, och i och med att färre fartyg finns registrerade så finns rädslan att avgifterna ska höjas än mer för att Transportstyrelsen då skulle ta in de förlorade intäkter som man skulle fått om samtliga fartyg registrerats. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att denna typ av fartyg inte ska få kraftigt höjda avgifter ?
fr · H7111103 · 2020-03-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1103 EU och asylrätten av (V) till Utrikesminister (S) slöt EU och en överenskommelse som, i stora drag, innebar att skulle ta ansvar för att hålla gränsen mot EU stängd för flyktingar, från först och främst det krigsdrabbade , i utbyte mot pengar. har sedan överenskommelsen slöts kritiserat som har som enskilt land fått ansvaret att härbärgera över 3 miljoner flyktingar som EU:s då 28 länder inte ansåg sig kunna ta emot. hävdade också att överenskommelsen skulle ge Erdoğan legitimitet att gå i än mer auktoritär riktning. Att detta har skett är tydligt om man tittar på hur den turkiska regeringen behandlar den politiska oppositionen samt invasion i . För sedan beslutade den turkiska regeringen att den inte längre skulle följa sin del av överenskommelsen, och meddelade den grekiska regeringen att den som svar inte kommer att ta emot några asylansökningar under den kommande månaden i avskräckande syfte. Förhållandena vid den turkiska gränsen har därmed blivit ohållbara. måste agera när människor på flykt bemöts med våld och tårgas vid EU:s yttersta gräns och unionens lösning på situationen är att böja sig för Erdoğans utpressning och ge ytterligare . Pengar som medlemsländerna hade kunnat använda till flyktingmottagande och på så sätt börjat arbeta för en lösning på den kris som många människor befinner sig i. Vad som händer vid EU:s yttre gräns är hela unionens ansvar. måste verka för att EU står upp för asylrätten och dess andemening. I stället för avtal med auktoritära regimer som krävs verkligt ansvarstagande från samtliga EU:s medlemsländer i mottagande och omfördelning av människor på flykt. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att EU ska följa asylrätten i stället för att skjuta över hela ansvaret för de människor som är på flykt på ?
fr · H7111104 · 2020-03-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1104 Direktivet om otillbörliga affärsmetoder i jordbruks- och livsmedelskedjan av (KD) till Statsrådet (S) har näringsministern genomfört en så kallad förenklingsresa bland små företag runt om i . Syftet har varit att lyfta regeringens arbete med att skapa enklare förutsättningar för mindre företag att verka och växa och ska enligt regeringen själv leda till konkreta regelförenklingsförslag. presenterades en departementspromemoria (Ds 2019:19) på som handlar om genomförandet av EU:s direktiv om otillbörliga affärsmetoder mellan företag i jordbruks- och livsmedelskedjan (direktiv /633). Förslaget är kort sagt en kraftig överimplementering av direktivet i den svenska lagstiftningen. I stället för att som i direktivet sikta in sig på att skydda de minsta leverantörerna skyddas alla leverantörer. Även multinationella storföretag med globala varumärken. De stora företagen föreslås skyddas även mot de allra minsta butiker. Små egna företag ofta på den svenska landsbygden. Helt emot vad direktivet föreslår. Den långtgående överimplementering som föreslås strider mot tillkännagivande enligt näringsutskottets betänkande 2018/19:NU7 om att direktiv ska genomföras på miniminivå. Överimplementeringen strider mot den av antagna livsmedelsstrategin som anger att nya regler inte ska tillåtas försämra konkurrenskraften för företag i den svenska livsmedelskedjan. Det finns starka skäl att anta att om utredningens förslag till implementering blir verklighet kommer inköp inom livsmedelskedjan att centraliseras. Mindre livsmedelsproducenter kommer att möta färre köpare, och efterfrågan riskerar därmed att falla för dessa producentföretag. Många av de företag som skulle drabbas av överimplementeringen av direktivet är små företag på landsbygden. Butiker, lantbrukare och små företag inom livsmedelsindustrin. Det är ett nytt regelkrångel som föreslås för dem och förändrade styrkeförhållanden som ändrar deras förutsättningar att fungera. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att lägga en proposition på bord i enlighet med direktivets förslag eller i enlighet med förslaget i Ds 2019:19?
fr · H7111105 · 2020-03-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:1105 Åtgärder för landets regionala flygplatser av (M) till Infrastrukturminister (S) Coronapandemin slår hårt mot resebranschen. Neddragningar längs hela linjen och för samtliga transportslag. För flyget handlar det om ett kraftigt justerat och nedbantat utbud, vilket i sin tur påverkar de många flygplatser som finns i . Statliga Swedavia har huvudmannaskapet för några. De lokala och regionala flygplatserna har andra ägare, delvis därför att Swedavia dragit sig ur , men de är viktiga för svensk säkerhet och rörlighet. De står nu inför stora problem. Merparten är ägda via kommuner och regioner. Det finns dock även helt privata flygplatser, som exempelvis den i . I samband med diskussioner och kommande åtgärdspaket är det viktigt att ingen negativt särbehandlas på grund av ägarstruktur. Min fråga till infrastrukturminister är: Är det ministerns avsikt att i samband med tänkta kommande åtgärder för landets regionala flygplatser även involvera de privat ägda, exempelvis den i ?
fr · H7111106 · 2020-03-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:1106 Försenad byggstart för järnvägsprojekt i och av (C) till Infrastrukturminister (S) Risken ökar nu att redan utförda upphandlingar av entreprenader för sträckorna –och Flackarp–måste göras om, med följden att dessa för och viktiga infrastrukturprojekt försenas med . Kapaciteten på påverkas av flaskhalsar i , och på ovan nämna platser. Arbetspendlingen är beroende av att kapaciteten är likvärdig, och ingenting är som bekant klart förrän allting är färdigställt. Normalt fattas dessa igångsättningsbeslut snabbt av regeringar, men har regeringens för utomstående oförklarliga saktfärdighet med att fatta beslut om byggstart skapat stor osäkerhet och tempotapp. Detta riskerar att strandsätta redan pågående och viktiga projekt. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : När har ministern och regeringen för avsikt att besluta om byggstart för sträckorna –samt Flackarp–?
fr · H7111107 · 2020-03-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:1107 Bistånd till flyktingläger av (V) till Statsrådet (MP) Alla påverkas vi mer eller mindre av coronavirusets spridning. Dessvärre kommer de som redan har det svårast att drabbas hårdast, då de inte har möjlighet att värja sig genom god hygien och avstånd till andra människor. Jag tänker på de överfulla flyktingläger vi har runt om i världen. I dessa finns sällan vare sig utrymme för karantän eller tvål och vatten. befinner sig mer än 70 miljoner människor på flykt undan krig, förföljelse och förtryck. Många befinner sig i flyktingläger där trångboddheten, bristen på hygienmöjligheter och bristande sjukvård är vardag. Människor på flykt har inte samma motståndskraft som friska människor i rika länder med god sjukvård och kommer därför att drabbas mycket hårdare av coronaviruset. Det finns flyktingläger, inte alltför långt bort från oss, som vi skulle kunna avlasta genom att evakuera människor till . På exempelvis Lesbos lever 42 000 flyktingar under högst olämpliga förhållanden. Enligt organisationen delar 1 300 personer på en vattenkran i ett av de fem läger som finns på ön, och hela familjer ska rymmas . Ett annat område som är hårt utsatt är , som är satt i blockad av . Där trängs över 2 miljoner invånare, varav en majoritet är palestinska flyktingar, på en yta lika stor som . Här är sjukvården redan extremt pressad, både på grund av blockaden och på grund av de skador som israeliska krypskyttar orsakar lokalbefolkningen. Omvärlden har alltid haft ett ansvar att skydda flyktingar, och behövs detta skydd mer . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att uppmärksamma hur coronaviruset drabbar människor på flykt samt förbättra situationen för dem genom att skapa förutsättningar för minskad smittspridning?
fr · H7111108 · 2020-03-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:1108 Yrkeskompetensbeviset och dispens från kravet på repetitionsutbildning av (SD) till Infrastrukturminister (S) befinner sig i en ytterst allvarlig situation, där vi egentligen inte ser något bortre slut eller ens alla konsekvenser av det coronavirus som har drabbat oss. En väldigt viktig funktion som måste fungera under dygnets alla timmar även i den situation vi befinner oss är transporter, både person- och godstransporter. Landets transporter måste ovillkorligen fungera, oavsett coronavirusets utbredning. Transporterna förser oss med mat, läkemedel, sjukvårdsutrustning, bränsle med mera. Transporterna fyller också en viktig funktion för upprätthållandet av livsmedelsproduktion och annan industriell verksamhet. Både gods- och persontransporter måste fungera hur allvarliga konsekvenserna av coronaviruset än blir. Yrkesförare är tvungna att genomgå repetitionsutbildning, bland annat YKB, yrkeskompetensbevis. Dessa kurser är uppdelade i fem delkurser som skall genomföras . Har man inte genomgått dessa kurser upphör rätten att framföra tunga fordon i yrkesmässig trafik. Jag har talat med utbildare och fått beskedet att kurser ställs in och att deltagare avbokar sina kurser för att minimera riskerna att smittas. I rådande situation är det klokt att skjuta upp dessa kurser med tanke på smittspridning. De uteblivna repetitionsutbildningarna får stora konsekvenser för de förare som inte kan fullfölja sin femte och sista delkurs. Dessa förare förlorar den formella rätten att framföra ett tungt fordon i yrkesmässig trafik. I den situation som landet befinner sig just nu har yrkesförarna en nyckelroll för att samhället skall fungera. Läget är unikt, och den uppkomna situationen kräver också flexibilitet från myndigheter för att säkerställa samhällets grundläggande funktioner. För att inte försätta landet i en situation där det råder brist på yrkesförare bör en generell dispens gällande kravet på fullgjord repetitionsutbildning i YKB införas. Den måste införas och bör åtminstone gälla till för att minimera risken för förarbrist. Min fråga till infrastrukturminister blir följande: Avser ministern och regeringen att införa en dispens för genomförd repetitionsutbildning i YKB och därmed minimera risken för brist på yrkesförare?
fr · H7111109 · 2020-03-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:1109 En trygg finansiering för folkhögskolorna av (KD) till Utbildningsminister (S) folkhögskolor spelar en viktig roll i det svenska utbildningssystemet. Dess pedagogiska form, dess förmåga att ge människor som annars inte lyckas i det ordinarie utbildningssystemet en väg framåt men också dess starka koppling till det civila samhället gör att denna skolform är oerhört viktig att värna. Finansieringen utgörs till stor del av statsbidrag, men också regionerna deltar med en viktig del av finansieringen. För att folkhögskolan ska kunna vara nationellt riksrekryterande har det funnits ett system av ersättning mellan regionerna så att varje region står för kostnaden för sina elever, en så kallad mobilitetsersättning. Enligt rekommendation från Kommuner och Regioner (SKR) ska denna ersättning utgå med . hotas denna modell i grunden då de tre storstadsregionerna , och planerar att sluta betala för elever som går på en folkhögskola i ett annat län. En sådan förändring, utan nationell samordning och utan andra kompensatoriska åtgärder, skulle allvarligt påverka folkhögskolan som nationellt riksrekryterande utbildningsform där utbildningen är öppen för alla oavsett var man bor i landet. Varje folkhögskola har sin profil och särart, och det är en rättighet för deltagarna att kunna välja den skola som bäst passar de behov och intresse man har. Detta riskerar exempelvis att slå mot skolor som har en speciell inriktning mot olika former av funktionshinder. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att värna systemet med folkhögskolornas riksintag och trygga folkhögskolornas finansiering?