ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111070 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1070 Krigsförbrytelserna i av Boriana (M) till Utrikesminister (S) Drygt efter den trilaterala överenskommelsen om eldupphör i fortsätter azerbajdzjanska styrkor att begå krigsbrott som tortyr av och mord på civila. Brotten filmas och läggs upp på sociala medier. spreds filmer som visar hur två äldre civila män halshuggs av azerbajdzjanska soldater. Enligt tidningen (, under rubriken beheaded in videos from Nagorno Karabach war identified) har uppgifterna blivit bekräftade och offren identifierade. presenterade en rapport som konstaterar att båda sidor har gjort sig skyldiga till krigsbrott. Dock domineras internet av filmer på armeniska soldater och civila som utsätts för hemskheter av azerbajdzjanska styrkor. Det behövs resoluta insatser från omvärlden för att utreda och beivra dessa vidriga brott. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att påskynda processen?
fr · H8111071 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1071 Stöd till småföretag av (SD) till Finansminister (S) Regeringens förslag till åtgärder för småföretagens utsatta situation på grund av covid-19 har tyvärr visat sig vara bristfälliga och ofta till begränsad hjälp, inte minst för enskilda näringsidkare. Beskedet om förlängning av det särskilda omsättningsstödet och omställningsstödet till småföretagen var välkommet och helt nödvändigt för att skapa någon form av andrum för dem som befinner sig mitt i krisen. Att regeringen åtgärdade det faktum att enskilda näringsidkare initialt utelämnades från stöden var glädjande och en räddning för många av dem som drabbades hårt. Den ökade smittspridningen, och medföljande restriktioner, har slagit hårt mot näringsidkare. Då behöver också stöden vara möjliga för företagen att ta del av, i annat fall riskerar stöden att förlora sitt syfte. Även om många förslag är verkningsfulla i teorin lämnar de en hel del att önska då de i praktiken inte kommer alla som behöver dem till del. Orsaken är krångliga regler, långa handläggningstider och begränsningar som gör att stöden inte går att applicera på alla verksamheter. Exempelvis kan inte en enskild näringsidkare ansöka om omsättningsstöd om denne lagt verksamheten vilande för att ta del av akassan som ett resultat av det näringsförbud som pandemin då innebar. Ett annat exempel är att företagen nu under den andra vågen inte kan korttidspermittera den personal som anställts om företaget tagit del av korttidspermittering tidigare, då jämförelsemånaden ska vara densamma som låg till grund för beräkning av stöd som lämnats . Stödet blir då verkningslöst för företag som tvingades varsla för att sedan anställa ny personal när efterfrågan ökade. behövs det ett skyndsamt agerande i frågan för att undvika en våg av konkurser bland de skattebetalande småföretag som bär upp en stor del av vår välfärd. Utgångspunkten bör vara att betrakta den andra vågen av pandemin som en egen period och inte hindra de företag som tog del av åtgärder från att ta del av stöden. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vad tänker ministern göra för att hjälpa småföretagen, som just nu kämpar för att inte gå i konkurs som de inte kan ta del av de stöd som regeringen aviserat?
fr · H8111072 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1072 Vaccination mot covid-19 av (M) till Socialminister (S) kan vaccinering mot covid-19 äntligen inledas i , och vi kan förhoppningsvis därmed se början på slutet av denna pandemi. Vaccinet från /Biontech kan godkännas i EU , efter att läkemedelsmyndigheten tidigarelagt sitt möte. hoppas nu kunna inleda vaccineringen , enligt ett uttalande från socialminister . Det är såklart mycket glädjande att vaccinering snart kan inledas. Dock uppstår frågan hur vaccinationsprocessen ska organiseras och säkras, med tanke på att lagstiftningen runt NVR, det , börjar gälla först . Om inte vaccinen mot covid-19 omfattas av NVR när vaccinationen inleds kan det försvåra framtida uppföljning och forskning men även innebära omedelbar problematik gällande registreringen av vilka som fått vaccin, vilken typ av vaccin samt om rätt antal doser fördelats. Min fråga till socialminister lyder därför: Om vaccinationen mot covid-19 inleds – hur säkrar ministern att det inte uppstår några problem eller komplikationer givet lagstiftningen runt NVR, det , som börjar gälla först ?
fr · H8111073 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1073 Krisstöd till företag av (S) till Finansminister (S) Jag har både träffat och haft kontakt med ett flertal företag med anledning av de ekonomiska konsekvenserna coronapandemin orsakat. meddelade regeringen att det kommer att vara möjligt att få stöd vid korttidspermittering till och med . Det har tagits emot väl. Flera hundratals jobb har räddats på grund av regeringens krisåtgärder. Det nya regelverket beräknas träda i kraft och gälla retroaktivt från . Det går därmed inte att ansöka om stöd innan lagändringen träder i kraft. Det här har gjort att fler företag har vänt sig till mig med oro för att inte kunna planera framåt i sina verksamheter. Det här gör att företagen får vänta ytterligare. Dessutom är handläggningstiden lång vilket gör det besvärligt för företagen att planera över huvud taget. Många av de här företagen med fäste i hela landet har haft minusmånader . De har kämpat hårt och behöver de klarhet. Stödsystemen behöver fungera. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att ta initiativ för att påskynda den här processen så att stödet skyndsamt kan nå företagen?
fr · H8111074 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1074 Vaccinationsmotstånd av (M) till Socialminister (S) Att coronaviruset behöver utrotas är uppenbart, och med utvecklingen av vacciner verkar den möjligheten vara klart realistisk. Vaccinationsprogrammet i är under planering, och om allt går väl kommer större delen av befolkningen att få sin dos . När möjligheten äntligen kommer att mota bort viruset finns det dock människor som med berått mod och mot bättre vetande vill sabotera genom att sprida misstro mot vaccination som fenomen. Att vägra ta vaccinet själv eller att uppmana andra att inte ta detsamma riskerar möjligheterna att utrota viruset, vilket kommer att leda till ytterligare tiotusentals förspillda liv. Att aktivt motarbeta vaccinationsprogrammet innebär att den ekonomiska återhämtningen går långsammare med stora konsekvenser för enskilda människors försörjning. Att aktivt propagera mot vaccination inverkar negativt på hela det globala samhället. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur avser ministern och regeringen att hantera den systematiska propaganda mot vaccinering i allmänhet och mot coronavaccinering i synnerhet som riskerar att fördröja vaccinationsprogrammet?
fr · H8111075 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1075 Brott mot småföretag av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Många småföretagare upplever att brottsligheten har ökat under . Brottsligheten tar sig olika uttryck, men det som småföretagen själva lyfter som mest problematiskt är stöld, skadegörelse och bedrägerier. Dessvärre är statistiken missvisande då av företagen avstått från att anmäla brott. Orsaken till att de väljer att inte anmäla brott är att de upplever att det inte lönar sig på grund av nedlagda utredningar. Försäkringspremierna är dyra, och det är därför enklast att låta bli. Enligt en undersökning som Företagarna har gjort är av företagen missnöjda med polisens agerande när brottsoffren anmäler brott. Orsaken är troligen att polisen inte har resurser att prioritera den brottslighet som företagen utsätts för. av företagen har övervägt att avveckla sin verksamhet på grund av brottsligheten. Brotten sker dessvärre i de flesta branscher, men som exempel utsätts industri- och lantbruksföretag för inbrott som hantverkare ofta utsätts för stölder av maskiner och verktyg. ser utvecklingen som mycket problematisk. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad ämnar ministern göra för att stävja brottsligheten som småföretagen utsätts för?
fr · H8111076 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1076 Brott mot äldre av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det finns kriminella individer och organiserade ligor som särskilt riktar in sig på att begå brott mot äldre människor. Exempel på sådan brottslighet är gärningsmän som utgett sig för att vara från i syfte att råna äldre i deras hem, falska läkare som lurat äldre med erbjudande om nya mediciner och gärningsmän utklädda till hantverkare som stulit från ensamma äldre kvinnor. Därtill påpekar i en rapport att äldre personer är en särskilt sårbar grupp för vissa typer av bedrägerier. Det gäller i första hand vissa faktura- och kortbedrägerier. Gemensamt för alla brott som begås mot äldre är att kriminella individer utnyttjar människor som typiskt sett har svårare att värja sig. Denna typ av brott riskerar att sprida otrygghet och rädsla och medföra att många äldre drar sig för att till exempel gå utanför hemmet. Mer behöver göras för att öka tryggheten hos äldre och motverka denna typ av brottslighet. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att rättsväsendet ska se särskilt allvarligt på brott mot äldre och andra särskilt utsatta personer och att därför bör ges i uppdrag att följa upp den straffskärpningsreform som genomfördes , som bland annat syftade till att straffskärpningsgrunderna i skulle få större genomslag. Med anledning av det vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att följa upp genomslaget av straffskärpningsreformen ?
fr · H8111077 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1077 Ny terroristbrottslag av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter nästan tre års arbete lämnade sitt betänkande . I betänkandet föreslås en ny terroristbrottslag som samlat reglerar straffansvaret för terroristbrott, samröre med terroristorganisation, finansiering av terrorism, offentlig uppmaning till terrorism, rekrytering till terrorism, utbildning för terrorism och resa i terrorismsyfte. Med anledning av det vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser ministern att komma med förslag om en ny terroristbrottslag?
fr · H8111078 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1078 Taxibranschens behov av hjälp av (SD) till Finansminister (S) I en tidigare interpellationsdebatt har frågan om taxibranschens svåra situation i rådande pandemi behandlats. Debatten genomfördes , och har ytterligare förflutit. Med de senaste restriktionerna har taxibranschen mer eller mindre blivit parkerad, bokstavligt talat. Resandet har i det närmaste upphört, och vet ingen hur utvecklingen av pandemin ser ut. Det är ett vaccin på väg, men det lär dröja eller hösten innan vaccineringen visat sin effekt. Det vi sannolikt har framför oss är ytterligare med restriktioner, och det lär inte det småskaliga företagandet klara av. Just taxibranschen är en verksamhet som i huvudsak består av små enskilda firmor och de har inte kunnat ta del av de tidigare stödåtgärderna i någon större omfattning. Enligt kortstatistik från har utgifterna för taxiresande minskat med – en dramatisk siffra. Det är bara flyget som drabbats hårdare än taxibranschen, vilket visar hur hårt pandemin drabbat taxinäringen. Med en tidshorisont på ytterligare sex månaders restriktioner är det mycket som talar för att stora delar av taxibranschen parkerar för gott. Det får i sin tur dramatiska följder för skolresor och sjuktransporter ute på landsbygden. I flera mindre orter har taxiverksamheten i det närmaste upphört. Situationen är akut för företagen själva, men det kommer också att få stora återverkningar på hela samhället efter pandemin. Försvinner många taxiföretag blir det ytterst svårt att få igång skolskjutsar, sjuktransporter och annan samhällsviktig transport där taxiföretagen utgör stommen. Åtgärder är därför akuta. Min fråga till finansminister är därför: Avser ministern att vidta åtgärder för att hjälpa taxibranschen att övervintra den rådande krisen?
fr · H8111079 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1079 Kraft till vätgasproduktion av (SD) till Statsrådet (S) På en skriftlig fråga rörande de skattemässiga styrmedlen för inrikes transporter i förhållande till de uppsatta utsläppsmålen svarade finansminister att regeringen i budgetpropositionen avsatt medel genom Industriklivet för bland annat vätgasproduktion. Vi vet att vätgas i allt större utsträckning används på kontinenten som drivmedel för såväl tåg som lastbilar, bussar och personbilar, utöver att också fungera som energikälla för tyngre industrier. Regeringen har tillkännagivit att man nu avser att satsa stort på utbyggnaden av såväl elvägar som laddinfrastruktur för batteridrivna fordon. På vätgassidan å andra sidan finns det i endast fyra tankstationer för vätgas. Två ligger i de kommuner, och , som kommit längst i landet när det gäller användning av bränsleceller. I finns till och med världens första station som kan leverera grön vätgas från el producerad lokalt med hjälp av sol och vatten. Om vätgasfordon med bränsleceller ska kunna bli verklighet på våra vägar krävs det såväl ökad produktion av vätgas som laddinfrastruktur för dess nyttjande. Det finns mycket som talar för vätgasens framtid i , inte minst med tanke på förutsättningar att producera fossilfri el med hjälp av vattenkraft, kärnkraft, biobränslen samt sol och vind. Allt oftare höjs det röster för att landets elförsörjning inte räcker till. Inte minst tyngre industrier uttrycker en oro för framtiden. Satsningen på batteridrivna fordon och en allmän elektrifiering av samhället kommer att ytterligare öka efterfrågan på el. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur kommer ministern och regeringen att agera för att säkerställa att, utöver den större satsning på batteridrift inom transportsektorn som krävs, även vätgasproduktionen kan byggas ut i rask takt, och i enlighet med finansministerns löften?
fr · H8111080 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1080 Regeringens planerade skatt på engångsartiklar av (SD) till Finansminister (S) Regeringen har infört flera nya skatter som slagit hårt mot näringsliv, handel och den enskilda konsumenten. Man har infört en skatt på att åka bil som gör det dyrare för människor att ta sig till jobbet, skatt på flyg som gör det dyrare för familjer utspridda över landet att träffas och skatt på elektronik som gör julen en tusenlapp dyrare för alla vars barn önskar sig ett nytt Playstation i julklapp. Andra exempel som kan nämnas är skatt på avfallsförbränning samt en planerad skatt på kläder och skor. har regeringen också bekräftat att man avser att införa en punktskatt på ”engångsartiklar”, vilket kommer göra take away-kaffet eller matlådan 3–dyrare. Förslaget är ute på remiss och väntas genomföras . Utöver de principiella argument som finns emot denna beskattningsiver, så är tajmningen synnerligen dålig för regeringens skatt på engångsartiklar. Restaurangnäringen är redan hårt ansatt under denna pandemi, och kommer förslag som slår mot den i princip enda stabila inkomstkälla som branschen har kvar, nämligen take away-mat och -kaffe. Min fråga till finansminister är därför följande: Avser ministern och regeringen att gå fram med skatten på engångsartiklar oavsett hur pandemin utvecklar sig ?
fr · H8111081 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1081 A-kassan av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Väntetiderna för utbetalningar från akassor har skjutit i höjden under pandemin och vissa får gå arbetslösa innan de får en utbetalning. hade exempelvis Alfakassan den längsta väntetiden, hela . Det här är en ögonblicksbild av ett system som fungerar som sämst när man behöver det som mest. Vid en frågestund ställde jag frågan till arbetsmarknadsminister om regeringen är beredda att ompröva sin hållning till fackens ansvar över a-kassorna för att säkra arbetstagarens väl. Svaret jag fick då var att det viktiga för regeringen är att pressa ned genomströmningstiderna. Med facit i hand kan man konstatera att regeringen har misslyckats med denna målsättning. Med en förstatligad akassa skulle samtliga löntagare omfattas rättmätigt och vi skulle slippa den ineffektivitet som synliggjorts under pandemin. En modell där vi har en myndighet skulle ge upphov till effektivitetsvinster som är svåra att uppnå med dagens system med 20 olika akassor. Min fråga till arbetsmarknadsminister är därför följande: Varför avser regeringen fortsatt att koppla ihop trygghet vid arbetslöshet med krav på medlemskap i akassa?
fr · H8111082 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1082 Regeringens coronastrategi av (SD) till Socialminister (S) lämnade sitt delbetänkande och riktade där kritik mot regeringens hantering av pandemin . Man konstaterade att strategin, som gick ut på att skydda de äldre, har misslyckats. Ansvarsbördan för detta misslyckande delas förvisso av flera parter, menar man, men ligger det yttersta ansvaret på regeringen som styr landet. delar denna bild och hade redan innan pandemin pekat på de strukturella problem som finns inom omsorgen avseende till exempel personaltäthet och anställningsformerna. Min fråga till socialminister är därför följande: Finns det någon eller några åtgärder före eller under pandemin som regeringen retrospektivt borde ha vidtagit för att förhindra den omfattande smittspridningen och överdödligheten på våra äldreboenden?
fr · H8111083 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1083 Samhällsekonomisk analys vid tillståndsgivning för elkraftledning av (C) till Statsrådet (S) Staten investerar i ny samhällsinfrastruktur inom vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart. Den bärande principen vid beslut om dessa är att de samhällsekonomiskt mest effektiva lösningarna alltid ska väljas. Som stöd för beslutsprocessen finns i dessa sammanhang den så kallade ”fyrstegsprincipen”, där samhällsekonomiskt mer lönsamma åtgärder alltid ska övervägas innan dyrare lösningar, som investeringar i helt ny transportinfrastruktur, beslutas. Moderniserade tillståndsprocesser för elnät bereds i . Utredningar har i närtid haft uppdraget att föreslå åtgärder som med bibehållen/utökad rättssäkerhet kan effektivisera och snabba på elnätsutbyggnaden. En central del för att garantera effektivitet i utbyggnaden av elnät är att den samhällsekonomiskt mest lönsamma åtgärden alltid väljs först. Av den anledningen förordade utredningen förslagen så som de var presenterade i en rapport som lämnat på regeringens uppdrag i ämnet. Bland annat föreslås att krav ska ställas på en samhällsekonomisk analys vid elnätsutbyggnad; det var för övrigt ett förslag som uppskattades av många remissinstanser. Då jag ställde en fråga om just detta till statsrådet fick jag följande besked: ”Svar på fråga 2019/20:642 av (C) Samhällsekonomisk analys vid tillståndsgivning för elkraftsledning har frågat mig hur jag ser på förslagen från med flera om att samhällsekonomiska analyser ska ges en plats i den framtida planeringen för elnätsutbyggnad? Beredningen av och förslagen om samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid tillståndsprövning pågår i . Inom en relativt snar framtid bör dock regeringen kunna ge besked om hur vi avser att gå vidare med denna fråga. Begreppet ”inom en relativt snar framtid” kan givetvis uttolkas på olika sätt. Till exempel kan en geolog avse nästa istid, medan jag antar att ett statsråd med ansvar för ett väl dimensionerat nationellt elnät håller ett högre tempo. Jag vill därför på nytt försäkra mig om att förslag om samhällsekonomiska analyser inte tappas bort i den ännu pågående beredningen på . Min fråga till statsrådet blir därför följande: Hur ser statsrådet på förslagen från med flera om att samhällsekonomiska analyser ska ges en plats i den framtida planeringen för elnätsutbyggnad?
fr · H8111084 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1084 Nationell säkerhetsstrategi av (M) till Statsminister (S) , på i , presenterades till slut regeringens förslag till nationell säkerhetsstrategi. Framtagen på Statsrådsberedningen. Aldrig förankrad i någon parlamentarisk process. På många sätt därefter bortglömd. Den är dock inte utan sina poänger. Där står bland annat: ”I krävs nödvändiga och övade beredskapsplaner och resurser för hantering av olika typer av hälsohot såsom influensapandemier. Samordnings- och samverkansstrukturer behöver finnas på plats och vara övade. Myndigheternas förmåga att upptäcka farliga ämnen och kunna verka i sådana miljöer behöver övas. Läkemedel måste finnas tillgängliga i tillräckliga mängder för att klara en plötslig kris (exempelvis antivirala läkemedel, antibiotika och vaccin).” I ljuset av den rådande pandemin och regeringens svårigheter att hantera smittspridningen och pressa tillbaka covid-19 samt med de brister som identifierats måste det sägas finnas en diskrepans mellan vad som stod att läsa i den nationella säkerhetsstrategin och verklighetens villkor 2020. Min fråga till statsminister är därför: Hur har de slutsatser som drogs i den nationella säkerhetsstrategin om övade beredskapsplaner, samordningsstrukturer samt tillräckligt med läkemedel omsatts i praktiken?
fr · H8111085 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1085 Arbetsmiljö och arbetsmiljöbrott av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I en granskning riktade stark kritik mot regeringens insatser mot arbetskraftsexploatering. Den övergripande kritiken kan sammanfattas i att befintligt regelverk inte ger ett bra skydd mot exploatering och att regeringen inte har gett myndigheterna mandat eller tydliga uppdrag att motverka arbetskraftsexploatering. Kritiken är mycket allvarlig. Kritiken riktas mot regeringens styrning av berörda myndigheter, men det handlar också om myndigheter som inte fullgör sina respektive uppdrag vid exempelvis inspektioner och tillslag mot brottslighet. nämner bland annat polisen, som alltför sällan lämnar ärenden om människohandel vidare för utredning, men man nämner också att myndigheter vid gemensamma insatser inte kontrollerar de anställdas arbetssituation. Det är uppenbart att regeringen behöver ta tag i området arbetsmiljö och arbetsmiljöbrott och förtydliga ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med de problem med arbetsmiljö och arbetsmiljöbrott som pekar på i sin granskning?
fr · H8111087 · 2020-12-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1087 E-sporten under pandemin av (C) till Kultur- och demokratiminister (MP) I pandemins fotspår behöver många event, arrangemang och stora händelser ställas in. Därför har det varit viktigt för oss i att de som berörs ska kunna söka stöd på något sätt. Stödet har inte täckt allt, men det har varit en hjälp att övervintra. När nu stöd fördelats till kulturevenemang som har ställts in har aktörer som , , Live Nation, Bowling & med flera fått stöd. Ett event som däremot inte har fått stöd är Dreamhack. Det är största, och ett av världens största, spelevent. Gamingkulturen ses alltså, återigen, inte som kultur av regeringen. Att spelande är kultur och att e-sport är sport är en självklarhet för många , vilket också har lyft fram ett antal gånger. Jag vill även citera kulturminister svar i en skriftlig fråga så sent som : ”För mig är det självklart att e-sporten inte ska missgynnas av att man inte alltid passar in i gamla strukturer.” Hur detta går ihop med myndighetsbeslutet att inte ge Dreamhack ersättning för sitt inställda evenemang när andra får ersättning är svårt att förstå. Var det så att gav uttryck för regeringens uppfattning i svaret på den skriftliga frågan? Har hon säkerställt att så är fallet i myndighetsutövningen? Hur kan man i så fall motivera att något helt annat sker i verkligheten? Min fråga till blir således: Tycker att e-sporten och spelandet inte missgynnas av att man inte alltid passar in i gamla strukturer i utfallet av de ansökningar om stöd som har inkommit till myndigheterna med anledning av covid-19-pandemin, och vidtar ministern några generella åtgärder?