ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7121387 · 2020-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1387 av (M) Svenskt yrkesfiske och fiskekvoter har frågat mig hur jag menar att jag följer utvecklingen av det svenska yrkesfisket, och hur jag säkerställer att ICES bedömningar är gjorda på faktiskt utfall. Jag och regeringen följer kontinuerligt utvecklingen av det svenska yrkesfisket, särskilt det småskaliga och kustnära fisket. I sammanhanget är myndigheternas samordning och helhetsperspektiv viktigt. Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att reglera och förvalta fisket samt att fördela fiskemöjligheter i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens regelverk. Havs- och vattenmyndigheten har i sitt regleringsbrev återkommande fått en rad olika uppdrag att beakta samt att återrapportera hur fisket utvecklas. har inom ramen för sitt myndighetsarbete uppdraget att främja och utveckla det svenska yrkesfisket och är förvaltande myndighet för havs- och fiskeriprogrammet. Återrapporteringarna från ovanstående myndigheter skapar en helhetsbild över fiskets utveckling och ligger till grund för regeringens arbete och beslut. Utöver myndigheternas arbete är även dialogen med fiskerinäringarna och civilsamhället värdefullt. () är en mellanstatlig organisation vars syfte är att öka vetenskaplig kunskap om den miljön och dess resurser och att omsätta denna kunskap i oberoende och opolitisk rådgivning. ICES levererar vetenskapliga publikationer, information och förvaltningsråd som efterfrågas av medlemsländer, Europeiska kommissionen samt internationella organisationer och konventioner. ICES är till exempel den huvudsakliga organisation som levererar råd om fiskemöjligheter på vilka årliga beslut om fastställande av TAC och kvoter grundas i enlighet med den gemensamma fiskeripolitiken. ICES utgör ett nätverk bestående av mer än 4 000 forskare från ca 350 forskningsinstitut i 20 medlemsländer och 1600 forskare deltar i det årliga arbetet. ICES rådgivning granskas av externa forskare innan den publiceras vilket syftar till att säkerställa dess kvalitet. Regeringen har uppdragit åt Havs- och vattenmyndigheten och att föreslå vad som kan förbättras och effektiviseras inom fiskerikontrollen för att förbättra datainsamlingen och efterlevnaden av landningsskyldigheten utan att öka den samlade administrativa bördan för företagen. Rådgivningen från ICES utgör en central komponent i regeringens övergripande målsättning om att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer, vilket inbegriper målet om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, målet om landningsskyldighet, och att den vetenskapliga rådgivningen ska utgöra grunden för besluten.
frs · H7121389 · 2020-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1389 av (M) Coronapandemins inverkan på svensk elitfotboll har frågat näringsministern vad regeringen och ministern avser att göra för att underlätta möjligheterna för den svenska elitfotbollen att kunna återuppta sin verksamhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag vill tacka för frågan och för det engagemang för en stark idrottsrörelse som frågeställaren uppvisar. En betydande del av svensk idrott utgör en viktig näring men jag vill förtydliga att svensk elitidrott inte kan ses eller behandlas som ren näringsverksamhet. En svensk idrottsförening har aldrig förvärvssyfte i sig och får inte vara ensidigt inriktad på att bedriva vare sig elit- eller näringsverksamhet. Regeringen har presenterat ett extra stödpaket på som fått uppdraget att fördela, med syftet att idrottsrörelsen i hela landet består och att idrottsverksamhet på alla nivåer kan överleva coronakrisen. Elitidrotten får del av detta särskilda stöd, men inte i kraft av näring utan som en del av den sammanhållna idrottsrörelsen, där barn och unga idrottar i samma föreningar som senioridrottens bredd och elit. Utöver detta riktade stöd kan idrottsrörelsen ta del av flera av de stöd som inrättats för att lindra konsekvenserna för medborgare och företag. Att idrott kan återupptas är av stor vikt för såväl idrottsrörelsens som samhällets styrka. Idrott ger människor glädje och mening, social sammanhållning och bättre folkhälsa. Därutöver bidrar idrotten till meningsfull och samhällsnyttig sysselsättning, såväl genom ideellt arbete som lönearbete, samt ekonomiskt välstånd. Jag är självfallet mån om att idrottsverksamhet så snart det är lämpligt kan återupptas fullt ut och på alla nivåer, om detta har jag också gett besked. Men i arbetet med att förebygga smittspridning i samhället ställs olika aspekter och intressen mot varandra. har varit tydlig i att idrott och träning ska fortsätta men med rådet att tills vidare inte bedriva tävlingsidrott för vuxna. Under coronakrisen har det varit en viktig åtgärd för mig som idrottsminister att säkerställa att en dialog förs mellan idrottsrörelsen och . Alla åtgärder som rör smittspridning och idrottsverksamhet bör beslutas efter nära dialog och noggranna överväganden.
frs · H7121390 · 2020-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1390 av (M) Coronapaket för vägunderhåll i har frågat mig vad jag avser att göra för att öka vägunderhållet i och öka sysselsättningen i den hårt drabbade bygg- och underhållsbranschen. En god tillgänglighet i hela är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet samt för att få ett som håller ihop. Regeringen beslutade om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 och genomförde då en rekordstor satsning på vägunderhåll, totalt satsas . Regeringen har utöver den nationella planen även –2022 beslutat om ett flertal extra riktade satsningar på bland annat underhåll av vägar i landsbygd omfattande totalt samt utökat bidrag för drift av enskild väg med totalt . presenterade regeringen i en extra ändringsbudget nya åtgärder för att stärka svensk transportinfrastruktur. Förslaget innebär att totalt satsas på underhåll av järnvägar och vägar, varav riktas till vägunderhåll i landsbygd. Förslaget ger, förutom förbättringar av infrastrukturen, även ökad sysselsättning. av underinvesteringar kan jag konstatera att regeringen nu genomför satsningar som skapar förutsättningar för en hög nivå på standard på hela det statliga vägnätet. Satsningarna bidrar till tillgänglighet och även till ökad sysselsättning.
frs · H7121391 · 2020-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1391 av (M) Antalet tester för covid-19 har frågat mig vilken bedömning jag gör avseende som minst 100 000 tester kommer att utföras och om jag har för avsikt att vidta några åtgärder för att påskynda ökningen av antalet tester. Regeringen gav i uppdrag att ta fram en nationell strategi för att utöka provtagningen för covid-19. Myndigheten har presenterat en strategi som successivt har uppdaterats. Regeringen har vidare avsatt till för att utöka testningen och det finns en kapacitet att analysera 100 000 prover . Regionerna har gjort ett jättejobb i den mest akuta perioden och helt riktigt prioriterat patienterna. Arbetet med att bygga ut provtagningskapaciteten pågår för fullt och många regioner har kommit igång med testning av personal i vård och omsorg. Takten i testningen behöver dock ökas ytterligare. För att öka takten i testningen har utsetts till testkoordinator vid . Syftet är att lösa upp olika knutar i regionerna och samordna dialogen. Regeringen har även tydliggjort att staten tar kostnaderna för PCR-testning av personer med samhällsviktiga yrken. har också uppdaterat informationen om grupp 1 som omfattar patienter, personer i riskgrupp och boende inom omsorgen. Uppdateringen innebär att inte bara patienter som behöver sjukhusvård ingår i gruppen, utan även patienter med symptom som söker vård till exempel på en vårdcentral eller annan öppen mottagning. Utökad testning är en högt prioriterad fråga och regeringen är därför beredd att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H7121392 · 2020-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1392 av (KD) Hot och våld mot samer har frågat mig vad jag ämnar göra för att säkerställa att samerna och samebyarna inte utsätts för hot och våld. Regeringen ser allvarligt på den rasism och fientlighet som riktas mot samer efter Girjasdomen, bland annat djurplågeri och andra typer av attacker mot renar som kan vara ett uttryck för sådan rasism och fientlighet. ska vara ett land fritt från rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. För att åstadkomma detta behöver vi bland annat en ändamålsenlig lagstiftning och ett aktivt rättsväsende. Flera insatser pågår för att förebygga och bekämpa hatbrotten – insatser som utförs av såväl regeringen som av myndigheter på uppdrag av regeringen. I Budgetpropositionen förstärkte regeringen den nationella planen mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott med . Förstärkningen ger utrymme för fortsatta och nya insatser inom ramen för planens fokusområden, däribland ett mer aktivt rättsväsende. En av de myndigheter som har höjt ambitionsnivån avseende hatbrott är . har inrättat en nationell kontaktpunkt för dessa frågor liksom så kallade demokrati- och hatbrottsgrupper i , och . Även övriga polisregioner har avsatta resurser för ändamålet. Regeringen vill att fortsatt ska utveckla och förbättra arbetet för att bekämpa hatbrotten. I regleringsbrevet fick därför ett nytt uppdrag på området. Brott begångna på nätet är en stor utmaning för rättsväsendet och regeringen har vidtagit flera åtgärder för att underlätta myndigheternas arbete. Regeringen har bland annat gett i uppdrag att utveckla kompetensen när det gäller it-relaterad brottslighet, vilket är av betydelse för bekämpningen av hatbrott som begås över nätet och inhämtningen av digital bevisning. Som framgår ovan är arbetet för att bekämpa hatbrotten en prioriterad fråga för regeringen och jag följer noga utvecklingen för att vid behov kunna vidta ytterligare åtgärder.
frs · H7121397 · 2020-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1359 av (M) Djurhållningen i och fråga 2019/20:1397 av (SD) Undermåliga djurmarknader har frågat mig vilka initiativ och åtgärder jag har tagit i relationerna med för att förbättra djurhållningen och minska risken för att nya virus sprids. (SD) har frågat mig om jag har eller avser att verka för nya åtgärder mot länder som tillåter undermåliga djurmarknader i syfte att förhindra att sådana marknader uppstår, och vilka åtgärder som i så fall kan förväntas. Synen på djur och djurhållning skiljer sig åt mellan världens länder och möjligheterna att påverka andra länders syn är begränsade. har en lång tradition av att vara drivande i djurskyddsfrågor och regeringen arbetar kontinuerligt för ett bättre djurskydd i flera fora. Regeringen verkar för ett effektivt internationellt samarbete på hälsoområdet genom att driva ett så kallat One health-perspektiv där människor, djur och miljö ses som en helhet. Det sker bland annat genom stöd till (), FN:s Livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och för djurhälsa (OIE), organisationer där också är medlem. I arbetet inom FAO verkar för att livsmedelsförsörjningen globalt ska ske på ett säkert sätt. driver vikten av standarder, god djurhållning, kunskapshöjande åtgärder på livsmedelsområdet samt veterinärinsatser inom ramen för organisationens roll att globalt bevaka gränsöverskridande smittsamma djursjukdomar. OIE: s uppdrag är att främja globalt samarbete för att förbättra djurhälsa och veterinärmedicinsk folkhälsa globalt. arbetar inom OIE för att stödja nationella insatser för att förbättra länders förmåga att förebygga och kontrollera djursjukdomar, inklusive de sjukdomar som kan överföras till människor (zoonoser). OIE har meddelat medlemsländerna att det planeras för ett ökat fokus på riskhantering relaterad till handel med vilda djur, vilket välkomnar. WHO har tillsammans med utarbetat en landstrategi som innefattar ett samarbete med att utveckla regelverk och standarder som överensstämmer med internationella normer på livsmedelssäkerhetsområdet såväl som stärkt förmåga till genomförande och uppföljning. Det är viktigt att genomför sina åtaganden på området och följer WHO:s riktlinjer och rekommendationer. Enligt nyhetsrapportering fattade i ett beslut om att förbjuda olaglig handel med och konsumtion av vilda djur i landet. Vi fortsätter att följa frågan. När den globala situationen för covid-19 är under kontroll är det både rimligt och viktigt att en internationell, oberoende undersökning genomförs för att få kunskap om coronavirusets uppkomst och spridning. Det är även viktigt att hela det internationella samfundets hantering av pandemin, inklusive WHO, undersöks.
fr · H7111451 · 2020-06-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1451 Mediecensur genom GDPR av (M) till Statsrådet (S) Det har gått GDPR trädde i kraft. missbrukar vissa EU-länder dataskyddsförordningen på ett sätt som begränsar pressfriheten eller hindrar icke-statliga organisationers arbete. Om åtgärder inte vidtas kan GDPR fortsatt användas som verktyg för förtryck. EU har kämpat med spridningen av covid-19. Medlemsstater har använt data för att kartlägga spridningen av viruset och värna om människors säkerhet. Behovet av att skydda grundläggande rättigheter inklusive rätten till dataskydd är bra, men att GDPR i vissa fall används för att censurera medier är allvarligt. En av demokratins grunder och en av vår tids viktigaste rättigheter är den fria och oberoende journalistiken. I kris ökar behovet av korrekt information om läget och om vilka åtgärder som vidtas. Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna stipulerar att mediers frihet och mångfald ska respekteras – i hela EU. Att vissa EU-länder använder GDPR i felaktigt syfte har gjort en redan skör situation för journalistikens oberoende än värre. Min fråga till statsrådet : Hur avser statsrådet att i dialog med andra EU-kollegor arbeta med GDPR och den negativa utveckling som följer av att vissa medlemsstater utnyttjar dataskyddsförordningen för att censurera medier och kränka journalisters rättigheter?
fr · H7111452 · 2020-06-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1452 på EU:s risklista över flygplatser av (C) till Infrastrukturminister (S) EU förde upp flygplatser på en lista över flygplatser i särskilt smittspridda områden med anledning av covid-19. Beslutet överraskade många i och förefaller tagits av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet () utan remiss till berörda flygplatser och flygbolag. Rimligt hade ju varit att till exempel () konsulterats inför EU:s beslut. uppdaterade samma lista så sent som . är nu borta från listan. Högst sannolikt har det skett efter dialog mellan myndighetsföreträdare i och . /är kvar på EASA:s lista. Regeringen har betonat betydelsen av Sverigebilden samt att inte ska diskrimineras när resande och turism så sakteliga återstartar. är flygplatser de enda i hela som är uppförda på risklistan. Detta sätter ju därmed bilden av att det är förenat med risk att flyga till /. Det är lätt att inse de negativa konsekvenserna av detta. EU:s beslut kan få negativa konsekvenser och fördröja den gradvisa återöppningen av . Signaler finns nu att flygbolag använder listan som en förevändning att undvika , och det vore olyckligt. Vi ska självklart visa största respekt för smittspridningen och inte resa i onödan. Men med rätt säkerhetsåtgärder i hela EU finns bättre möjligheter för en etappvis återgång av flygtrafiken. Flyget är helt avgörande för att få in utländska turister till och står för av alla utländska gästnätter. behöver också få tillbaka viktiga flyglinjer till europeiska storstäder för näringslivet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att , i det aktuella fallet , flygplatser ska tas bort från EU:s lista över särskilt utpekade flygplatser?
fr · H7111453 · 2020-06-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1453 Möjligheten att genomföra motionslopp och av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) På grund av coronakrisen och restriktioner har alla stora motionslopp fått ställas in eller skjutas upp . väcks frågan från många arrangörer hur läget kommer att se ut och . Att arrangera stora motionslopp som Göteborgsvarvet, Vätternrundan eller kräver lång planering och innebär ett ekonomiskt risktagande för arrangörerna. Inställda lopp innebär att man blir stående med stora kostnader som man kan tvingas betala tillbaka deltagaravgifter (frågan ligger nu hos ) medan osäkerhet för framtiden gör att få deltagare vågar anmäla sig till framtida lopp. Försäljning av startavgifter står i stort sett still säger friidrottsordförande till (). Att delta i motionslopp är det som många gör för att motivera sig själva till regelbunden träning, och det kan därmed antas fylla en viktig funktion i folkhälsoarbetet. Motionsloppen innebär också viktiga intäktskällor till besöksnäringen i de kommuner där loppen arrangeras. Bara Göteborgsvarvet uppskattades av det kommunala evenemangsbolaget rendera ca i intäkter till västsvensk besöksnäring . Osäkerheten om att kunna arrangera stora motionslopp också och handlar inte bara om frågan det enskilda loppet – företrädare för arrangörer menar att det är svårt att alls finnas kvar som organisation om man måste övervintra två säsonger utan att kunna genomföra lopp och få intäkter. Den långa planeringen gör att arrangörer måste fatta beslut om ifall, och i sådana fall hur, man ska genomföra arrangemang . Till varnar ordföranden i att de räknar med ett inkomstbortfall på . Ger regeringen inte besked om hur restriktionerna kommer att se ut är det osäkert om Göteborgsvarvet kommer vara genomförbart – eller om det ens kommer att kunna finnas kvar (). Därför efterfrågas nu tidsplaner, likt de som redan finns i flera andra europeiska länder, eller åtminstone bedömningar från regeringen om ifall det alls är genomförbart med större motionsarrangemang och . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att möjliggöra tidsplaner eller bedömningar från regeringen om möjligheten att genomföra motionslopp och med tanke på nuvarande situation?
fr · H7111454 · 2020-06-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1454 och i av (L) till Näringsminister (S) uppmärksammades det att det statliga bolaget planerade att stänga i . Tillsammans med i och apoteken Storken samt Korpen i utgör i de så kallade kulturapoteken i . verkar under marknadsmässiga villkor. Men kulturapoteken har en särställning ur ett kulturhistoriskt perspektiv. I ett författat brev från stadsantikvarien och kommunstyrelsens ordförande i anges följande: ”De historiska apoteken i representerar stora kulturhistoriska värden förknippade med sjukvård- och medicinhistoria. Dessa värden är i några miljöer bevarade fysiskt i form av byggnader, fast inredning och inventarier. De sammansatta miljöerna ger oss information om hur läkemedel framställts och hanterats i ett historiskt perspektiv men också stora upplevelser och kontakt med samhälle.” Givet dessa värden vilar ett ansvar på regeringen att agera för att inte viktiga historiska värden ska gå förlorade. Ett sätt är att agera genom att förtydliga ägardirektivet för så att de kulturhistoriska värden som utgörs av en fungerande apoteksrörelse i de så kallade kulturapoteken framhålls. Det skulle garantera en långsiktighet för verksamheten och betyda att de hålls öppna för allmänheten. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder när det gäller ägardirektivet till ?
fr · H7111455 · 2020-06-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1455 Ansvar för prioritetsgrupp 4 vid testning för covid-19 av (M) till Socialminister (S) har drivit på att för utöka testningen för covid-19 i . Det finns kapacitet för att 100 000 tester ska kunna genomföras. När detta skrivs är senaste uppdateringen från vecka 21, då 28 800 tester analyserades enligt . Antalet är en minskning och siffran motsvarar inte ens en tredjedel av kapaciteten. Organisationen och Regioner (SKR) har meddelat (), exempelvis på organisationens hemsida, att regionerna tar ansvaret för att genomföra testning av prioritetsgrupperna 1–3 i den nationella strategi för utökad testning av covid-19 som tagit fram. I samma artikel på SKR:s hemsida säger sektionschefen för hälso- och sjukvård på SKR följande om ansvarat för testning av grupp 4: ”När det gäller grupp 4 har SKR och regionerna inte fått frågan. Om den skulle ställas, är det förstås något som får diskuteras och då skulle syfte och ekonomiska förutsättningar behöva klarläggas.” Av detta går inte att dra någon annan slutsats än att SKR inte uppfattat att regionerna fått uppdraget att genomföra testning av grupp 4. intervjuas statsminister i och säger i intervjun: ”Vi har precis gjort upp med regionerna. Regionerna säger nu att de tänker testa alla de fyra kategorier som tagit upp. Det verkar som att det beror på någon otydlighet mellan staten och regionerna. Vi gick in tidigt med en testmiljard, vi har sagt till regionerna och kommunerna att det får aldrig fallera på pengarna. Vi tar de extra kostnaderna.” Det är ett uttalande som står i stark motsats till hur SKR ovan tolkat överenskommelsen. Statsministerns pressekreterare skickar nedanstående kommentar till (publicerad ): ”Regionerna har ansvaret för sjukvården och det regionala smittskyddet. Därför har regionerna en roll i all testning och smittspårning eftersom covid-19 är klassad som en allmänfarlig och samhällsfarlig sjukdom enligt smittskyddslagen. Därför menar vi att regionerna även har en roll i grupp 4, även om också andra aktörer kan vara involverade. Men det som är helt klart är att regionerna har ett helhetsansvar för priogrupp 1-3”. Till TT, publicerat på säger socialministern att allt bottnar i ett missförstånd och en vilja att ”spela bort korten”. ”Då utgår jag från att grupp 4 kommer att testas i samma struktur som de andra grupperna. Då är det självklart att regionerna då också ansvarar för grupp 4. Regeringen ställer inga frågor till regioner. Det är ett missförstånd och det är ett sätt att spela bort korten tycker jag.” Beskeden från regering respektive SKR är mycket oliklydande och ansvarsfördelningen upplevs som otydlig. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur menar ministern att ansvaret för testning av grupp 4 ser ut, och vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förtydliga vilken eller vilka aktörer som bär detta ansvar för genomförande av testning för denna grupp?
fr · H7111456 · 2020-06-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:1456 Åtgärder vid avloppsutsläpp i av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) har vi kunnat ta del av oroväckande rapportering om stora mängder orenat avloppsvatten som har släppts ut i . Siffror från TV2 visar att det kan röra sig om uppemot , bara från . Utsläpp har även förekommit från den svenska sidan. Avloppsvatten innehåller organiskt material som kräver syre för att brytas ned, vilket kan leda till syrebrist och döda havsbottnar. Det innehåller kväve och fosfor som bidrar till övergödningen samt läkemedelsrester som kan orsaka olika negativa effekter på havslevande organismer. Utsläppen ska givetvis ses i ljuset av övrig belastning av våra hav, men de har skett då stora ansträngningar har gjorts för att minska utsläppen från andra källor. Till exempel har mycket stränga krav ställts på enskilda avlopp på svensk landsbygd, med stora negativa effekter för vissa medborgare. Ett djupare samarbete mellan våra länder inom förvaltningen av våra gemensamma havsområden och det som kan på verka dessa gynnar inte bara vår natur utan de nordiska invånarna likaså. Med en helhetssyn som spänner över havens alla påverkansfaktorer kan insatser sättas in effektivare och med mindre bieffekter för andra värden. är och gemensamma sund, och ett ansvar ligger på båda länderna att förvalta sundet efter bästa förmåga. Min fråga till miljö- och klimatminister är: Vad kan göra ytterligare för att fördjupa och förbättra det svensk-danska samarbetet kring förvaltningen av ?