ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811705 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:705 De planerade elvägarna och höghastighetsjärnvägen av (SD) till Infrastrukturminister (S) har fått regeringens uppdrag att planera för en höghastighetsjärnväg som förbinder med respektive . Prislappen är satt till dryga . har regeringen gett samma verk i uppdrag att utreda elvägar . I båda fallen anges minskningen av utsläpp av klimatgaser som motiv. beräknas det köra cirka 85 000 tunga lastbilar på våra vägar. En femtedel av dessa kommer från utlandet. Dessa lastbilar beräknas stå för av utsläppen från trafiken. hoppas regeringen att, i och med en satsning på elvägar, kunna minska utsläppen från den tunga lastbilstrafiken med hälften, det vill säga av den totala utsläppsmängden från transportsektorn. Detta skulle enligt tillgängliga siffror kosta 37 miljarder för staten att bygga ut, och ytterligare 21 miljarder för åkerinäringarna, i ren teknisk omställning till eldrift. Ser man på de båda investeringarna vid sidan av varandra, och beaktar deras syften, kan det se ut som om man genom satsningen på elvägar nästan helt tar bort klimatnyttan med höghastighetsjärnvägen. Beaktar man därtill att föreslår att de nya höghastighetstågen i flera fall inte ska stanna på de orter som de passerar, eller att stationslägena av budgetskäl behöver förläggas till utanför stadskärnorna, så kan man även ifrågasätta det regionalpolitiska värdet av höghastighetsjärnvägen. Visar inte detta att byggandet av höghastighetsjärnvägen, för , är en samhällsekonomisk felprioritering? Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka samhällsekonomiska beräkningar ligger till grund för regeringen att både vilja satsa elvägar och bygga ut en höghastighetsjärnväg för ?
fr · H811706 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:706 Missbruk av undantag från arbetstillstånd av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) blev jag kontaktad av () i med anledning av missbruket av undantag från arbetstillstånd (AT-UND). Ett arbetsplatsbesök i från hade resulterat i att , och gränspolisen blivit kontaktade, detta på grund av ett stort antal felaktigheter kring arbetsplatsen och företaget som utförde byggnationen. Myndigheterna gjorde ett samlat besök på arbetsplatsen, och då uppdagades det att fyra ukrainska medborgare arbetat på arbetsplatsen utan arbetstillstånd eller uppehållstillstånd. Dessa avhystes från arbetsplatsen och blev även utvisade från . gjorde ett nytt besök på arbetsplatsen, och då uppdagades det att det fanns sex ukrainska medborgare på arbetsplatsen. Skillnaden var att dessa hade sökt asyl och därför kunde arbeta med hänvisning till AT-UND, det som ger en asylsökande rätt att arbeta utan arbetstillstånd. Den här händelsen visar vikten av arbetsplatsbesök. uppmärksammades missbruket av denna möjlighet och att asylansökningarna hade ökat markant från länder som och . Misstanken om missbruk fanns redan då, men det verkar som om misstanken inte har lett till någon åtgärd från regeringens sida. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att ta initiativ för att göra något åt missbruket av AT-UND?
fr · H811707 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:707 De ideella föreningarnas situation av (C) till Kultur- och demokratiminister (MP) De flesta verksamheter har på ett eller annat sätt påverkats av situationen med anledning av covid-19. I första hand är det företag och offentlig sektor som drabbats ekonomiskt, men även föreningsrörelsen känner av pandemin högst påtagligt. myllrade aktiviteten i Idrottssverige med turneringar och seriespel. För många föreningar är detta en bärande del av hela verksamhetens ekonomi, och många föräldrar ställer regelbundet upp för att bemanna kiosker, sekretariat och vad som behövs för att genomföra trevliga och välorganiserade evenemang. Ledare runt om i landet sätter av många timmar för att leda och utveckla barns och ungdomars intresse för idrott och rörelse. Mycket av verksamheten bedrivs och utförs av ideella krafter, men trots det så kostar det att hålla en förening igång. På grund av pandemin och föreningarnas nedgång i arrangemang och aktiviteter riskerar nu fler ungdomar att utebli och sluta med idrott och träningar på sin fritid. Detta leder i sin tur till andra konsekvenser såsom ökad ohälsa och utanförskap bland unga. Jag anser att det är mycket viktigt att resurser tillförs så att föreningarna klarar att övervintra pandemin och kan bibehålla sina aktiviteter för både föreningar med lagsporter och föreningar med individuella sporter. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad avser ministern att göra för att säkerställa att landets idrottsföreningar överlever pandemin?
fr · H811708 · 2020-11-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:708 Ungdomars psykiska hälsa av (C) till Socialminister (S) Många ungdomar och unga vuxna upplever att de inte mår bra. I stort sett samtliga aktörer med verksamhet riktad till ungdomar och unga vuxna vittnar om en ökande psykisk ohälsa. Orsakerna till ungas ohälsa kan vara många, men helt klart är att dagens samhälle ställer andra krav i , på eller i arbetslivet. I princip alla känner någon eller har någon person i sin omgivning som har problem med sin psykiska hälsa. Att inte må bra påverkar inte bara individen utan det kan i stor utsträckning också påverka närstående, familj, pedagoger och arbetsgivare. Det får även andra konsekvenser då många tar till alkohol, tabletter eller andra droger för att hantera sin situation. Missbruk och beroende hänger ihop med psykisk ohälsa, och går det så långt krävs det ytterligare insatser av sjukvården. Detta är ett växande samhällsproblem, och det blir ännu mer bekymmersamt då vi drabbats av pandemin. Historiskt har stora hälsoutmaningar kunnat lösas på medicinsk väg, till exempel genom utvecklande av vaccin och antibiotika. När det gäller ungdomars brist på psykisk hälsa krävs det andra åtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för insatser för att trenden med en försämrad psykisk hälsa hos ungdomar och unga vuxna ska vända?
fr · H811710 · 2020-11-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:710 Dolda uppgifter om utsatta yrkesgrupper i fordonsregistret av (SD) till Infrastrukturminister (S) Det finns flera yrkesgrupper som utsätts för hot, misshandel och skadegörelse på egendom. Exempel på yrkesgrupper är poliser, åklagare, domare, väktare, försvarsanställda, lantbrukare, djurtransportörer och anställda inom känsliga förvaltningar i kommuner, regioner och stat. En artikel publicerad i visar med kuslighet den vardag många lantbrukare upplever. Här är ett citat ur artikeln: ”Stäng ner. Annars ska vi sätta din dotter på knä och genomborra hennes äckliga kropp med kulor.” Dessa yrkesgrupper och deras anhöriga kan lätt spåras i det fordonsregister som finns tillgängligt för alla via Transportstyrelsens hemsida. Förvisso lämnas inte privatpersoners uppgifter ut via hemsidan. Vid slagning får man upp följande text: ”Fordonet ägs av en privatperson och därför visas inte namn på nuvarande eller tidigare ägare i tjänsten. För att få reda på ägare kan du beställa uppgifter om privatägda fordon via e-post. Du kan också få reda på vem som är ägare via sms-tjänsten Vem äger fordonet?” I dagens öppna register är det lätt att hitta en person man vill hota, skrämma eller påverka med våld. För att förhindra den här möjligheten bör vissa personalgrupper erbjudas möjlighet till låsta registreringsnummer, det vill säga de skall inte vara synliga för allmänheten. Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Avser ministern att införa begränsningar i fordonsregistret så att uppgifter om personer inom känsliga yrkesgrupper inte är öppna för allmänheten?
fr · H811711 · 2020-11-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:711 Nationellt godkänd idrottsutbildning av (M) till Utbildningsminister (S) rapporterar SR:s Radiosporten om de föreslagna neddragningarna av antalet utbildningsplatser på idrottsgymnasierna. Bland annat citeras utbildningsminister på följande sätt ”färre platser leder inte till hårdare selektering”. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Vad menar ministern med sitt uttalande om att "färre platser leder inte till hårdare selektering" och avser ministern att agera med anledning av förslaget om nedskärning av antalet platser?
fr · H811712 · 2020-11-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:712 Åtgärder mot nedskräpning av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Nedskräpning är ett stort och synligt miljöproblem. Nedskräpningen skapar otrygghet i stadsmiljön och människors närområden, påverkar djurlivet negativt och förgiftar haven. I SOU 2020:48 Skatt på engångsartiklar resonerar utredaren om åtgärder för att minska nedskräpningen. Bland annat diskuterar utredaren fördelarna med att införa en sanktionsväxling – avkriminalisering av nedskräpning och övergång till ett avgiftssystem – som gör det möjligt för andra yrkesgrupper än polisen att ta ut en avgift vid nedskräpning. Utredaren lyfter också fram möjligheten att införa böter eller en sanktionsavgift för ringa nedskräpningsförseelse, det vill säga att slänga småskräp som cigaretter, snus och tuggummi. Det är förbjudet men inte straffbart. När den globala organisationen mäter nedskräpningen i våra hav hamnar cigarettfimpar i topp. driver ovannämnda förslag. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att gå vidare med förslagen om sanktionsväxling och införa böter eller en sanktionsavgift vid ringa nedskräpningsförseelse?
fr · H811713 · 2020-11-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:713 Ytterligare åtgärder mot pandemin av (M) till Socialminister (S) Den svenska strategin har skilt sig från många andra länders när det gäller pandemin, och har haft höga dödstal i jämförelse. Vi har fler dödsfall än våra grannländer tillsammans. Budskapet från har varit att skulle klara en andra våg bättre. I kan man dock läsa att ligger i botten när det gäller många delar av kampen mot pandemin. sprider sig coronaviruset snabbt, och dödstalen ökar igen. har antalet nya fall fyrdubblats. Min fråga till socialminister är: Avser socialministern att i närtid vidta ytterligare åtgärder i syfte att minska smittspridningen och antalet döda i på grund av pandemin?
fr · H811714 · 2020-11-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:714 Bredband åt alla av (S) till Statsrådet (S) Regeringen publicerade en ny strategi för ett helt uppkopplat . Ett mål i strategin är att bör utbyggnaden ha gjort att av alla hushåll och företag har tillgång till bredband om minst . Post- och () uppföljning av bredbandsstrategin, som kom , visar att vi är på väg att missa 95-procentsmålet med 7–. 2019 hade av hushållen och företagen i riket tillgång till . I var motsvarande siffra . har PTS delat ut i stöd till utbyggnad i glesbefolkade områden, områden som marknadskrafterna inte är intresserade av. Avsikten med stödet ligger precis i linje med vad som behövs och visar att regeringen vill ta ansvar för att alla medborgare ska ha jämlik tillgång till bredband. Men när PTS utformade stödet smög sig vissa urvalsprinciper in som riskerar att leda fel. Det finns urvalskriterier om kostnadseffektivitet och lägsta pris per byggnad, vilket per definition står i strid med ambitionen att nå de glesaste områdena, där priset per byggnad snarare lär vara högst. Och följaktligen var inte landets glesaste region, , med när fyra regioner valdes ut som första stödår. PTS pekade i stället ut , , och . I budgeten har regeringen föreslagit ytterligare 1,4 miljarder för bredbandsutbyggnad i områden som inte kommer att kunna anslutas på marknadsmässig grund. Det är mycket välkommet. I bredbandsstrategin finns även målet att hela ska ha tillgång till snabbt bredband 2025. I sin uppföljning av detta mål bedömer PTS att det trots regeringens ökade anslag krävs ytterligare , för utbyggnad i områden som inte kommer att kunna anslutas på kommersiell grund, för att uppnå målet i dess helhet. Regeringen har under såväl förra som avsatt stora belopp för bredbandsutbyggnad i hela landet. Ändå har vi högre ambitioner än vad medlen räcker till. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att hela , även landets mest glesbefolkade områden, ska ha tillgång till snabbt bredband 2025?
fr · H811715 · 2020-11-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:715 Polisens arbetsvillkor och polisyrkets attraktivitet av (M) till Statsrådet (S) Antalet poliser har ökat , men polistätheten i är fortfarande relativt låg. Det finns 198 poliser per 100 000 invånare, vilket kan jämföras med när det var som bäst , då siffran var 216. I EU ligger i botten. Tyvärr har även en ökning skett av antalet poliser som slutar , det vill säga innan de har fyllt . var det flest, då 450 poliser slutade ; var det 367. Likaså stod många platser tomma på : Av 1 020 platser utnyttjades endast 606 , och är det 773 tomma platser. Allt detta påverkar polisyrkets attraktivitet. I två Novusundersökningar har medlemmar svarat på frågor om sitt arbete. Där framkommer flera intressanta svar, till exempel säger fyra av tio poliser att de planerar att lämna polisyrket, bland annat för att lönen är dålig, för att löneutvecklingen är svag och för att arbetsbelastningen är stor. Sju av tio av dem som svarat menar att deras avdelningar sällan eller aldrig har tillräcklig bemanning för att klara verksamhetens krav. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förbättra polisens arbetsvillkor, med anledning av det som har framkommit i undersökningar?
fr · H811716 · 2020-11-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:716 Uppdatering av den nationella vaccinationsplanen av (M) till Socialminister (S) presenterade regeringen sin strategi för vaccin mot covid-19. Den bestod av tre delar, varav en omfattade ett uppdrag till att ta fram en nationell vaccinationsplan. Utöver att ta fram en vaccinationsplan ansvarar för att distribuera vaccin till regionerna som sedan utför vaccinationen. lämnade en delredovisning av vaccinationsplanen till . Enligt regeringsuppdraget behöver planen, efter delredovisningen, uppdateras kontinuerligt fram till dess att vaccin finns tillgängligt. Slutredovisning ska ske om de tekniska och vetenskapliga förutsättningarna då finns. Om vaccin finns tillgängligt tidigare eller om kunskapsläget så tillåter ska slutredovisning av vaccinationsplanen ske tidigare. har ingen uppdatering av planen lämnats efter . ser vi en utveckling där godkännande av vaccin verkar komma allt närmare. Flera EU-länder meddelar att deras vaccinationsplaner är på plats. I Aktuellt (SVT ) rapporterades till exempel att och siktar på att kunna börja vaccinera . Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till socialminister : Ser socialministern ett behov av att färdigställa den nationella vaccinationsplanen i syfte att säkerställa att till exempel distribution av vaccin kan ske effektivt så snart ett vaccin finns tillgängligt?
fr · H811717 · 2020-11-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:717 Den negativa utvecklingen i av (SD) till Statsrådet (MP) president har suttit vid makten och har som gått gjort det klart och tydligt att han gärna använder brutalt våld för att krossa oppositionen. Mot bakgrund av att det snart är val i landet, närmare bestämt , är det viktigare än någonsin att det internationella samfundet motverkar de auktoritära drag som präglar regimens styre. Utöver journalister har en lång rad presidentkandidater sorgligt nog utsatts för såväl trakasserier och hot som våld av landets säkerhetsstyrkor. Det kanske mest uppmärksammade fallet är den kände musikern, tillika populäre presidentkandidaten, () som greps med hänvisning till brott mot rådande coronarestriktioner. Det råder dock inget tvivel om att detta är svepskäl, då den populäre politikern naturligtvis retar landets sittande president. Kyagulanyi är vid det här laget van vid att gripas och har likaså drabbats av fysisk misshandel. Flera av hans anhängare har således också drabbats, och sorgligt nog finns även en rad exempel på dödsfall när demonstranter drabbat samman med säkerhetsstyrkor. Eftersom nu länge har varit ett samarbetsland för svenskt bistånd finns det skäl att se över hur intentionen med biståndsstrategin kan fungera bättre. I enlighet med regeringens resultatstrategi för internationella bistånd till 2018–2023 ska verksamheten bland annat bidra till just ökad demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter och för rättsstatens principer. Här ser vi en uppförsbacke med en utveckling som går åt helt fel håll, så även avseende pressfrihetsindex, där landet har tappat stort. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att med hjälp av biståndet stärka möjligheten till respekt för fundamentala mänskliga fri- och rättigheter, press- och mötesfrihet inkluderat, för att valet i ska bli mer demokratiskt och rättvist?
fr · H811718 · 2020-11-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:718 Motåtgärder mot av (SD) till Utrikesminister (S) Den svenske medborgaren tillika KI-forskaren greps i sitt tidigare hemland 2016 och dömdes till döden för spioneri i en rättegång som enligt var mycket bristfällig. Förhållandena i fängelset för Ahmadreza Djalali kan närmast beskrivas som katastrofala, och trots att han lider av en rad allvarliga och livshotande sjukdomar har han tillåtits ha närapå obefintlig kontakt med omvärlden, sjukvården inkluderad. De nya uppgifterna om att är väldigt nära att verkställa dödsstraffet har naturligtvis slagit ned som en chock för många. Utrikesminister (S) har talat med utrikesminister i telefon, enligt UD:s presstjänst med anledning av just denna händelse. Iranska UD har också bekräftat samtalet men har snarare sammanfattat det som en förhållandevis vanlig diskussion om internationella och regionala händelser, JCPOA samt konsulära och bilaterala relationer. Dödsstraffet som fenomen är i sig någonting som vi inte kan acceptera. Att en svensk medborgare riskerar detta inhumana och oåterkalleliga straff får inte bara hanteras som vilket diplomatiskt ärende som helst. Utrikesministern har tagit upp det berörda fallet med , enligt UD allra senast , men tyvärr utan positivt resultat. Dödsdomen, som i värsta fall kan verkställas , gör det viktigare än någonsin att UD trappar upp sitt arbete för att förhindra detta, inte minst då iranska UD avfärdar de diplomatiska medlingsförsöken med att det är en iransk angelägenhet som inte angår . När nu de diplomatiska samtalen inte har hjälpt krävs nya, tuffare tag, så att vi visar att vi inte accepterar agerande. Mot bakgrund av detta önskas utrikesminister svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern vidtar hårdare åtgärder mot i syfte att markera emot landets planer på att avrätta en svensk medborgare?
fr · H811719 · 2020-11-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:719 Konsumentvägledning för alla av (SD) till Statsrådet (S) Det är av vikt att alla konsumenter erbjuds konsumentvägledning. Problem har vuxit sig stora med överskuldsättning och betalningssvårigheter, inte minst på grund av coronapandemin. Stora behov av stöd fanns även före pandemin. Enligt är köp och avtal besvärligare för konsumenter än tidigare, och behoven av råd är större. Kommuner har enligt socialtjänstlagen, skuldsaneringslagen och, för företagare, , skyldighet att erbjuda rådgivning. Trots detta finns en negativ trend där konsumentvägledning ges av allt färre kommuner. har ytterligare 18 kommuner slutat att erbjuda invånarna konsumentvägledning. av kommunerna saknade konsumentvägledning , jämfört året innan. Det är svårt att avgöra vad överskuldsättning medför i kostnader för samhället, men det kan uppskattas till 30–. Enligt överskrider kostnaderna för ett antal överskuldsatta personer vida kostnaden för en konsumentvägledare. Samhället skulle alltså tjäna på en utökad konsumentvägledning. Civilministern höll ett samlat möte med kommuner med anledningen av minskningen av konsumentvägledning och i syfte att utveckla stöd och vägledning. Som svar på min skriftliga fråga lyfte statsrådet att många är hjälpta av den nationella upplysningstjänsten Hallå konsument samt hänvisade till Statskontorets likvärdiga konstaterande. Tjänsten är bra och hjälper många men det finns utöver telefonkontakt ett stort behov av personliga möten, och andelen återkopplingar i ärenden har ökat kraftigt. Även ärenden hos , , ökar, och just nu ligger uppskattningsvis 10 000 ärenden och väntar på avgörande där. En stark konsumentvägledning skulle minska antalet ärenden som behöver hanteras av . har getts i uppdrag att stärka konsumentrådgivning tillsammans med andra, exempelvis föreningar. Det behövs en fungerande konsumentvägledning som ges från samhället och som även kan ske fysiskt. Ideella krafter kan inte ersätta samhällsansvaret. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att upprätthålla och utöka den kommunala konsumentrådgivningen så att den ska kunna erhållas av alla?
fr · H811720 · 2020-11-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:720 Vaccinationsintyg av Per Ramhorn (SD) till Socialminister (S) Allt fler röster höjs för framtida vaccinationskrav inom olika sektorer. kan det komma krav på covid-19-vaccinering och någon form av intyg för inresa till olika länder. och är några länder som redan har bestämt eller överväger det här. Det är inte bara inom resenäringen som krav på vaccination kan bli verklighet, menar , vaccinsamordnare. Vaccinationsintyg kan också komma att krävas vid lärosäten och arbetsplatser runt om i världen. Även på sjukhus, fängelser och äldreboenden kan krav ställas på vaccination för att få anställning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur tänker ministern att detta ska organiseras så att inte en redan överbelastad sjukvård får ännu fler arbetsuppgifter, vem kommer att få uppdraget att utfärda vaccinationsintyg, och när kommer detta i så fall att ske?
fr · H811721 · 2020-11-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:721 Syriers möjlighet till återvandring av (SD) till Utrikesminister (S) Allt fler syriska flyktingar väljer att flytta tillbaka till sitt hemland, vilket är en fullt naturlig följd av att stridigheterna upphört i större delen av landet. De gör detta i syfte att bygga upp det liv de en gång tvingades lämna bakom sig och som slagits i spillror. Det är naturligtvis oerhört positivt att många känner sig redo att bistå i återuppbyggnaden av landet, men ändå finns det de som trots en stark vilja att flytta dit inte gör det på grund av alla svårigheter som en återetablering skulle innebära. Att underlätta för dessa att återvända kan vara en av de största humanitära insatserna, då det kanske är det absolut mest effektiva sättet att bistå ett land i kris, som vi går deras vilja till mötes. Vid en internationell konferens i om återvändande av flyktingar var det tydligt att den syriska regimen även aktivt verkade för att fler av de över 5,6 miljoner syrier som flytt landet skulle komma tillbaka för att bistå i återuppbyggandet av landet. menade regimens företrädare att andra länder på olika sätt försvårade för människor att återvända, vilket naturligtvis är ett stort problem. Det råder nog inget tvivel om att de tuffa sanktioner som riktas mot landet inte bara slår mot regimen utan även mot den civila återuppbyggnaden, då inte minst mot nödvändiga infrastrukturprojekt. Med anledning av detta önskas utrikesminister svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern agerar för att eller det internationella samfundet ska underlätta för syrier att återvandra till sitt hemland, och vilka åtgärder kommer ministern i så fall att vidta?
fr · H811722 · 2020-11-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:722 Djurplågeri av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) kunde man läsa på att en grisuppfödare dömts i till villkorlig dom och 100 dagsböter om för djurplågeri. I domen kan man läsa att mannen övergett djuren och därmed inte gett dem foder, tillsyn eller omvårdnad, varvid de efter förekommande kannibalism avlidit till följd av svält eller sjukdom samt att mannen begick gärningen med uppsåt. Det är hjärtskärande att läsa om djur som far illa, och djurplågeri borde generera högre straff. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : På vilket sätt ämnar ministern och regeringen arbeta för att förhindra djurplågeri bland landets djuruppfödare?