ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111105 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1105 Trafiksäkerheten för cyklister på av (C) till Infrastrukturminister (S) ansvarar för planeringen av det statliga vägnätet, och där ingår infrastruktur för cykel. Till , som ligger i i , finns en bro som förbinder ön med fastlandet. Att använda bron för att ta sig till och från ön är det enda sättet om man inte har en båt eller motsvarande. Bron är tvåfilig och har två smala trottoarer, en på vardera sida. Det bor närmare 9 000 personer på , och dubblas detta antal. Det är inte bara Alnöbor som vill ta sig till fastlandet och tillbaka. är en populär ö att cykla på, och trängs oskyddade cyklister på vägen över bron tillsammans med annan trafik, då den smala trottoaren är en omöjlighet att cykla på. Regeringen presenterade en nationell cykelstrategi med syfte att främja en ökad och säker cykling. Cyklister utgör den största gruppen allvarligt skadade i vägtrafiken. Att cykla är ett hälsosamt sätt att ta sig fram och bidrar till en bättre folkhälsa, men ju fler som cyklar, desto större är risken för olyckor. Min fråga till infrastrukturminister är därför: När ska Alnöborna få en säker bro att cykla på?
fr · H8111106 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1106 Lärosätens rekryteringsresa till av (M) till Statsrådet (S) hade en KI-forskar suttit fängslad i . Han har torterats och dömts till döden. Minst 13 svenska lärosäten reste till på en ”rekryteringsresa”. Enligt SVT har minst 13 lärosäten pågående samarbeten eller avtal med . Exempelvis har avslutat alla samarbeten med . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det lämpligt att svenska lärosäten samarbetar med och om inte, hur kommer statsrådet att agera för att få stopp på detta?
fr · H8111107 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1107 En strategi för tullklarering av (SD) till Finansminister (S) I finns det 15 tullklareringsexpeditioner. I finns ingen i väster eller norrut, i finns ingen på östkusten trots förbindelser med . I regionerna , och saknas helt tullklarering. har endast två stationer – en centralt och en på . Den närmsta som finns på östkusten finns i , men saknas helt i , på och på . saknar också tullklarering. Det finns 15 stationer på 21 regioner. Till detta kommer förstås stationer i , och . Men kan vi inte förlita oss på andra länders strategier för tullklarering. Att vi har färre stationer än antalet regioner får betraktas som ett svaghetstecken och ett kanske öppet mål för smugglare. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vad är regeringens strategi för tullklareringen, framför allt ur ett brottsförebyggande perspektiv?
fr · H8111108 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1108 Alternativ till personalliggare av (SD) till Finansminister (S) är ett land som i stor utsträckning präglas av en relativt god skattemoral, men vi kan inte ta detta för givet. Vår offentliga sektor är beroende av att vi upprätthåller en hög skattemoral för att skattebetalningar ska inbetalas enligt gällande skattelagstiftning. Men skatt betalas inte alltid utifrån gällande regler. För att komma till rätta med skattefusk så har personalliggaren tillämpats i syfte att kunna bedöma om den angivna arbetskraften motsvarar den faktiska arbetskraften som skatteunderlag på arbetsplatser. Personalliggaren infördes initialt på ett smalare tillämpningsområde men har för inte så länge sedan utökats till att gälla fler branscher. Effekterna av personalliggare visare på ett resultat som spretar åt olika håll. Delvis visar undersökningar att svartarbete har minskat i vissa fall. har det också blivit uppenbart att det är relativt lätt att fuska med personalliggare. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Ser regeringen några möjliga alternativ till personalliggaren för att få bukt med skattefusk, och i sådana fall vilka?
fr · H8111109 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1109 Ändrade handelsmönster efter brexit av (SD) till Näringsminister (S) har det stått klart att lämnar Europeiska unionen. Detta är en tydlig politisk markering mot byggandet av ett storskaligt överstatligt EU. har förhandlat med EU om utträdet ur unionen. Frågan har bland annat gällt huruvida ett avtal mellan och EU kan upprättas och vad det i sådana fall ska komma innehålla i fråga om handel. har vi på nytt fått indikationer från premiärministern i om att det kan bli så att utträdet sker utan att ett avtal kommer på plats. Däremot arbetar man in i det sista för att få till stånd ett avtal. Vad utfallet i slutänden blir återstår att se. Oavsett avtal eller inte tillhör en av de absolut viktigaste ekonomierna för svenska företag inom export och import. har såväl handel som utländska direktinvesteringar mellan och uppgått till mångmiljardbelopp. utgör tillsammans med andra ekonomier i och andra delar av världen oerhört viktiga handelspartner, inte minst för sysselsättningen och välfärden i . Men handelsmönstren i världen kan komma att förändras i samband med brexit. Det kan förstås innebära både positiva och negativa effekter, där effekten på nettoexportens utveckling kommer att bli intressant att iaktta . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka långsiktiga förberedelser och vilket strategiskt arbete genomför regeringen med anledning av de ändrade handelsmönster för som kan bli en följd av brexit?
fr · H8111110 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1110 Utlåningen till redan skuldsatta av (SD) till Statsrådet (MP) Kronofogdens statistik visar att det finns omkring 400 000 skuldsatta personer i som inte har lyckats betala av sina lån. Konsekvenserna för den enskilde kan vara katastrofala, och kostnaderna för samhället är stora. är en starkt bidragande orsak till överskuldsättning så kallade konsumtionslån, det vill säga lån som människor tar för att konsumera och som ofta saknar säkerhet. Det kan handla om snabblån eller avbetalningar med ränta. Dessa lån har ofta högre räntor, ibland . För att komma till rätta med detta har UC lyft fram ett antal förslag till regeringen: Skuldsaneringslagen bör ändras så att den överskuldsatta betalar av sina olika lån ett och ett i kronologisk ordning från när lånen togs. Det är vanligt att en person tar ett första lån hos en av storbankerna, ett andra lån hos en långivare som tar högre risk och högre ränta samt ett tredje lån hos en långivare som tar ännu högre risk och ännu högre ränta. När Kronofogden sedan gör en skuldsanering och kräver tillbaka pengarna fördelas återbetalningen proportionerligt mellan långivarna. Om den överskuldsatta i stället betalade av sina lån i tur och ordning skulle det bli mindre ekonomiskt attraktivt att låna ut pengar till personer som redan har höga skulder. Preskriptionslagen bör ändras så att det finns en absolut preskriptionstid på konsumtionslån. Enligt dagens regler kan konsumtionslån förlängas in i det oändliga, vilket innebär fortsatta ränteintäkter till långivaren. har en absolut preskriptionstid , och om en liknande regel införs i skulle det bli mindre attraktivt att låna ut pengar till personer som har hög risk att inte kunna betala tillbaka. Konsumentkreditlagen bör skärpas så att det blir förbjudet att marknadsföra högkostnadskrediter, det vill säga lån med över 30 procents ränta, genom sponsring av profiler i sociala medier, program i radio och tv samt evenemang dit allmänheten har tillträde. Detta skulle innebära ett stopp för den mycket aggressiva marknadsföring som vissa långivare och låneförmedlare ägnar sig åt, inte minst genom sponsorsamarbeten med influencers. På så sätt skulle konsumenter i mindre utsträckning lockas att ta högkostnadslån. Satsa mer på tillsyn. bör i kommande regleringsbrev ges i uppdrag att inleda fler tillsynsärenden av de företag som ger konsumtionslån. Detta bör åtföljas av ökade resurser i statsbudgeten. Skärpt tillsyn skulle göra det svårare för långivare att inte följa de regler som redan finns eller kommer att skapas. Inför mer privatekonomi i skolan. Privatekonomi bör antingen bli ett eget ämne i eller lyftas fram mer i kursplanen för hem- och konsumentkunskap som detta ämne får fler undervisningstimmar i timplanen. Mer fokus på privatekonomi i skolundervisningen skulle göra unga människor bättre rustade att undvika överskuldsättning i vuxenlivet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser regeringen och statsrådet på de förslag som UC har lämnat, och kommer regeringen att återkomma med skarpa förslag till på någon eller några av dessa punkter?
fr · H8111111 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1111 Gallringstid för omfrågeuppgifter av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I samband med en ansökan om lånelöfte tas det en kreditupplysning på den som gör anspråk på lånet. Kreditupplysningar begärs av olika anledningar och innehåller olika mycket information beroende på vem som begär den och varför. Generellt innehåller en kreditupplysning uppgifter om inkomster, lån, krediter, betalningsanmärkningar och tidigare kreditupplysningar. Den sparade ansöknings- och kredithistoriken utgör en balansgång mellan en fungerande kreditmarknad med riskminimering å ena sidan och individens möjlighet att sluta kreditavtal å andra sidan. Om man ansöker om lån hos flera banker, exempelvis i syfte att få ned räntan, registreras lika många kreditupplysningar. Den presumtiva fordringsägaren kan tolka detta som att man planerar att ta flera olika lån oavsett om de kvitteras ut eller inte, vilket i sin tur sänker kreditvärdigheten hos den som ansöker om lånet. Systemet är naturligtvis legitimt i sig för att bankerna ska kunna göra välavvägda riskbedömningar; det man dock kan ifrågasätta är hur länge omfrågeuppgifter ska lagras. ändrade den dåvarande alliansregeringen kreditupplysningslagen och sänkte gallringstiden från tre till . Detta faktum ger stöd åt argumentet att flera färska omfrågeuppgifter borde belasta kreditvärdigheten mer än de som är spridda . Om det är ett riskbeteende lagstiftaren vill fånga upp med denna lag är det utkvitterade låneansökningar med hög frekvens som man måste komma åt. Mot denna bakgrund är min fråga till justitie- och migrationsminister följande: Är ministern och regeringen tillfredsställda med dagens gallringstid , eller avser man att vidta några åtgärder för att modernisera kreditupplysningslagen?
fr · H8111112 · 2020-12-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1112 innovationscenter av (SD) till Statsrådet (MP) har inom ramen för sitt uppdrag inrättat ett innovationscenter vars huvuduppgift är att ge vägledning åt företag som bedriver innovationsverksamhet men som känner sig osäkra på till exempel regler och tillstånd på finansmarknadsområdet eller annan relevant lagstiftning. Flera svenska aktörer ligger i framkant i det teknikskifte som pågår, vilket medför en hög efterfrågan på kompetens och erfarenhet. Utbudet av finansiella tjänster ökar, och allt talar för att innovationen på området kommer att fortsätta i en oförminskad takt. I sitt budgetunderlag –2023 skriver myndigheten att man ser ett behov av ett tillskott till sitt innovationscenter med . Regeringen har inte tillmötesgått denna äskan. Det finns därför en risk för att denna uteblivna finansiering av myndigheten kommer att medföra ett omodernt regelverk som inte är anpassat efter innovationstakten inom svensk fintechsektor. Min fråga till statsrådet är därför följande: Kommer regeringen att ompröva detta beslut inför nästa budget och tillmötesgå myndighetens behov?
fr · H8111113 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1113 De nationella proven av (M) till Utbildningsminister (S) Regeringen talar gärna om vikten av likvärdighet i skolan. När regeringen nu agerar i rakt motsatt riktning blir regeringen och utbildningsministern också svaret skyldiga om hur man ska kunna säkra likvärdighet i bedömningen och undvika betygsinflation när man inte mäter hur det faktiskt går för eleverna. De nationella proven är ett bra rättesnöre och brukar hålla hög kvalitet och faktiskt underlätta för lärarna att bedöma elevernas kunskaper. måste lärarna skaffa sig den informationen på annat sätt. Det skapar ett merarbete. De nationella proven behövs för att säkerställa kvaliteten, i synnerhet nu när mycket undervisning sker på distans. Staten behöver få en uppföljning av kunskapsresultaten på nationell nivå. Det är oerhört viktigt att veta hur det gått för eleverna under coronapandemin. är ett innovativt land, och många är de som snabbt hittat lösningar och strategier för att inte ställa in utan ställa om på ett nytt sätt. Även på skolområdet finns det möjlighet att göra annorlunda på ett innovativt sätt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Är ministern beredd att tänka om och ta ett nytt beslut och ge i uppdrag att genomföra de nationella proven i syfte att säkerställa kvaliteten under pandemin?
fr · H8111114 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1114 Beredskap avseende skyddsutrustning utifrån kritik av Kopparklint (M) till Socialminister (S) ”Jag vill inledningsvis nämna att jag inte delar Kopparklints bild av regeringens insatser med anledning av den rådande pandemin. Tvärtom har regeringen vidtagit ett flertal viktiga insatser för att stärka arbetet på myndigheterna och hos kommuner och regioner och då särskilt vad gäller insatser riktat till gruppen äldre.” – Citat av socialminister . Detta citat finns som svar till en skriftlig fråga 2019/20:1827 angående psykisk ohälsa bland vård- och omsorgspersonal under coronakrisen. I denna skriftliga fråga skriver jag om att regeringens insatser med anledning av den rådande pandemin inte har varit tillräckliga, bland annat med att skydda våra äldre. Jag hänvisar till en intervju där man lätt kunde uppfatta att statsrådet skyllde de höga dödssiffrorna på kommuner och regioner, trots att regeringen uteblev med riktlinjer, materiel och krisplan för desamma när pandemin var ett faktum. Detta trots att många av dessa aktörer bad om hjälp och riktlinjer gällande våra äldre. I svaret till mig hävdar socialministern att regeringen visst har gjort ett flertal viktiga insatser för att stärka arbetet på myndigheterna och hos kommuner och regioner och då särskilt vad gäller insatser riktade till gruppen äldre. En slutsats man nu kan dra efter är att regeringens krisplan för att skydda våra äldre under pandemin de facto har varit ett stort misslyckande, då ett stort antal äldre har dött till följd av pandemin. Det finns alltså flera brister i regeringens hanterande, vilket gör att flera frågeställningar blir aktuella igen med tanke på kritiken. Regeringen borde nu omvärdera sin plan och sitt riktade arbete inom flera områden. Socialminister borde rimligtvis omvärdera flera av sina tidigare svar som hon har gett på frågor som har ställts kring regeringens hantering av coronakrisen. Kommissionen menar att äldreomsorgen stod oförberedd och illa när pandemin slog till. Detta bottnade i strukturella brister vilka varit kända före virusutbrottet. För dessa brister bär den sittande regeringen och tidigare regeringar det yttersta ansvaret. Regeringen borde ha tagit de initiativ som behövts för att äldreomsorgen skulle stå bättre för en kris av detta slag. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ämnar ministern verka för att alla kommuner och regioner ska känna trygghet i att staten har en beredskap med skyddsutrustning i tillräckligt stor utsträckning, inte bara för all personal inom vård och omsorg utan också för alla kommuninvånare?
fr · H8111115 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1115 Brist på kompetens på våra sjukhus av (M) till Socialminister (S) Coronapandemin har inneburit en extrem arbetssituation på våra sjukhus. Pandemin har inneburit tuffa prioriteringar för att klara vården av de svårast sjuka. När inte specialistutbildade sjuksköterskor funnits att tillgå på våra IVA-avdelningar i landet har man behövt arbeta på ett nytt sätt med många icke specialistutbildade sjuksköterskor som snabbinstruerats för att klara nya tuffa arbetsuppgifter. Detta och extrem arbetsbelastning med massor av övertidstimmar har inneburit att många slitits hårt i jobbet, och många har lämnat eller funderar på att lämna jobbet på våra intensivvårdsavdelningar. Detta gör situationen för vår högspecialiserade vård mycket bekymmersam. Inte bara nu utan också då pandemins grepp släpper. Vi hade redan före pandemin långa vårdköer till den specialiserade vården, där många av operationerna kräver intensivvård. Jag har tidigare lyft denna fråga och det stora behovet av utökade utbildningsplatser för intensivvårdssjuksköterskor utan att detta har hörsammats. Min fråga går till socialminister : Gör ministern bedömningen att utbildningsbehovet för att möta behoven i den specialiserade intensivvården är akut, och vilka åtgärder avser ministern i så fall att vidta för att ändra på det?
fr · H8111116 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1116 Trygghetsskapande åtgärder för tjänstepersoner och deras närstående av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) är mitt uppe i fler än ett krisläge. Skjutningar, sprängningar, mord, misshandel, hot och förnedringsbrott har tyvärr blivit en ofrivillig vardag som väcker rädsla och känslor av hopplöshet hos oss. ute i förorterna kring , , och har pågått och håller vårt land i ett stålgrepp. Tragiskt nog har vi också kunnat se att gängkrigen sprider sig ut i landet, och därmed kan man än en gång konstatera att det förebyggande trygghetsarbetet brister. Regeringens punktinsatser hjälper föga, och det har vi facit på när vi matas med dagliga rapporter kring gängkrigens framfart. Socialarbetare och blåljuspersonal trycks ut från utsatta områden, där de utsätts för hot och våld av de kriminella gäng som är verksamma där. Arbetsmiljön är under all kritik, och man kan fråga sig hur mycket våra samhällsbärande tjänstepersoner och deras nära och kära ska behöva stå ut med. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka för att säkerställa tryggheten ytterligare inte bara för utsatta samhällsbärande tjänstepersoner utan också för deras närstående?
fr · H8111117 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1117 Arbetsgivaravgifter och sociala avgifter för influencers av (MP) till Statsrådet (S) anordnade civilutskottet en offentlig utfrågning om marknadsföring i sociala medier (2016/17:RFR9). Utfrågningen kom att handla om dold reklam och vilseledande marknadsföring, om dagens regler är tillräckligt anpassade för nya medier samt vilket ansvar marknadens olika aktörer har. Det konstaterades att det finns regler för såväl marknadsföring som skatt, även om viss vägledning behövde utformas för vad som gäller på sociala medier. De vägledningarna finns tillgängliga på respektive hemsidor. De tar upp hur influencers och bloggare ska reklammärka inlägg samt redovisa och betala skatt för sina inkomster från internet och sociala medier. Det är mycket vanligt att företag betalar influencers med produkter, under förutsättningen att influencern marknadsför produkterna eller företaget i sina kanaler. Det är ett sätt för företag att få ”gratis” marknadsföring, vilket den som marknadsför produkten behöver skatta för. Som vi vet är ingenting gratis, inte den produkt som ska marknadsföras och inte heller marknadsföringen. Om betalningen sker med en produkt, och inte med lön i form av pengar, räknas personen ändå som anställd, och företaget ska därmed betala såväl arbetsgivaravgifter som sociala avgifter. Undantaget är om det skrivs ett konsultavtal med influencers som har eget företag och F-skatt. Jag ser stora risker för ekonomisk brottslighet och har tittat närmare på ett av de stora bolag som har satt i system att använda produkter som betalning, vilka influencern ska marknadsföra i sina sociala medier. Bolaget har i förhållande till hur många influencers de säger sig samarbeta med anmärkningsvärt låga personalkostnader. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur jobbar och andra relevanta myndigheter för att dessa företag ska betala arbetsgivaravgifter och sociala avgifter på rätt sätt, så att ekonomisk brottslighet inte uppstår?
fr · H8111118 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1118 Säkrade livsmedelskontroller av (SD) till Statsrådet (S) rapporterades att livsmedelskontrollerna påverkas negativt av coronapandemin. Det är av största vikt att ansvariga myndigheter försäkrar konsumenter att kontrollerna av livsmedel fungerar och utförs. Enligt har tre av fyra kontrollmyndigheter inte kunnat genomföra livsmedelskontroller som planerat 2020. Det har inneburit att man avstått från kontroller av livsmedelsanläggningar. En ökad arbetsbörda i trängselkontroller på restauranger har också medverkat till att livsmedelskontroller inte hunnits med. Naturligtvis har situationen med coronapandemin varit oförutsedd och därmed inneburit att vissa saker har fått prioriteras bort. Dessutom har antalet besök på restauranger och liknande minskat som kontrollbesök kan ha inneburit en smittorisk. Livsmedelskontroller är dock samhällsviktig verksamhet, och det är av vikt att de i händelse av framtida kriser eller katastrofer upprätthålls på en rimlig nivå. Skulle problem uppstå på grund av att kontroller inte utförts drabbar det konsumenterna, men även samhället. Följderna skulle kunna bli omfattande och allvarliga, exempelvis om livsmedel visar sig innehålla gift eller smitta. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att agera för att säkerställa att livsmedelskontroller inte uteblir på grund av eventuella kommande kriser, så att konsumenterna kan tillförsäkras säkra livsmedel?
fr · H8111119 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1119 Ungas möjligheter till förarbehörigheter under pandemin av (KD) till Infrastrukturminister (S) skriver tusentals personer prov för att få förarbehörighet. Den pågående pandemin innebär att endast 8 elever tillåts per provtillfälle. Normalt är det 20 elever per provtillfälle. För många körskoleelever blir därför väntan lång, vilket gör att flera förlorar motivationen att försöka få behörighet. Rent tekniskt borde kunna utöka förutsättningarna för att göra provet genom att utöka antalet provsalar, via mobila datacentraler och genom förstärkta säkerhetsrutiner för att förebygga smitta. Trafikskolor upplever, enligt uppgift, att deras konstruktiva förslag ignoreras. Följden av uteblivna förarbehörigheter blir att unga personers rörlighet och möjligheter på arbetsmarknaden minskar. Branscher som är kopplade till utbildningen för behörigheterna (trafikskolorna) tvingas reducera sin verksamhet, och försäljningen av mopeder och övriga fordon drabbas. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att öka möjligheterna för unga att under pandemin ändå kunna erhålla förarbehörighet?
fr · H8111120 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1120 Skatt på engångsartiklar av (M) till Finansminister (S) under coronapandemin har restaurang- och nöjesbranschen fått det rejält svårt. De kämpar för sin överlevnad. Straffskatten på engångsartiklar kommer som ett ytterligare sänke till en bransch som redan ligger ned. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Ser ministern det allvarliga i situationen, och kan ministern tänka sig att dra tillbaka förslaget om införandet av skatt på engångsartiklar eller åtminstone inte införa skatten ?
fr · H8111121 · 2020-12-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1121 Riskettan som en digital utbildning av (M) till Infrastrukturminister (S) Under pandemin är det extra viktigt att det finns alternativ till kollektivtrafiken. Bilen är ett bra alternativ ur smittskyddssynpunkt. finns det en obligatorisk handledar-/körkortsutbildning för bil som heter riskutbildning del 1 (riskettan) som kräver ett fysiskt möte för genomgång på körskolan. Det borde vara möjligt att genomföra denna utbildning digitalt. Detta skulle speciellt nu i coronatider i hög grad underlätta körkortsutbildningen och snabbt ge oss fler människor med körkort. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kan ministern se över möjligheten att göra riskettan till en digital utbildning?