ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812659 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:659 av (SD) Vindkraft i har frågat mig om regeringens ståndpunkt gällande vindkraft i . Regeringen antog en ny strategi för vilken överlämnades i form av en skrivelse till . Regeringen betonar här sitt engagemang för med människorna, freden och klimatet i centrum. del av omfattar och där naturen och miljön liksom i övriga är särskilt sårbar och klimatförändringarna sker dubbelt så snabbt som i resten av världen. En utgångspunkt för strategin är därför att ska verka för en begränsad uppvärmning av i enlighet med mål. Vi lyfter också särskilt fram att den biologiska mångfalden ska bevaras i enlighet med målen i konventionen för biologisk mångfald. Vindkraftens fortsatta utbyggnad är viktig för att kunna nå det energipolitiska målet om förnybar elproduktion till 2040. Vid planering av mark- och vattenanvändning och enskilda prövningar av verksamheter är det dock av största vikt att utgå från känsliga miljö, de kumulativa effekterna av bland annat skogsbruk, infrastruktur, gruvor och annan exploatering samt befolkningens inklusive urfolket samernas behov och situation. Regeringen avser i linje med detta att verka för att känsliga områden samt områden med höga natur- och kulturvärden i arktiska miljöer ges ett adekvat skydd och att eventuell exploatering sker på ett sådant sätt att förlust av biologisk mångfald minimeras och kompenseras. avser även att verka för att förbättra kunskapsläget när det gäller konsekvenserna av ökad exploatering liksom vilka skyddsåtgärder som är nödvändiga för att åstadkomma ett långsiktigt hållbart skydd för miljö och hälsa.
frs · H812660 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:660 av (SD) Bilden av utomlands med anledning av hanteringen av covid-19 och fråga 2020/21:795 av (SD) Bilden av i utlandet har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta för att omvärlden inte ska ha en negativ bild av . Vidare har frågat vilka åtgärder jag kommer vidta för att förändra omvärldens mycket negativa bild av . Jag besvarar frågorna samlat. Regeringen och dess myndigheter fortsätter att arbeta systematiskt och långsiktigt för att sprida en korrekt, relevant och rättvisande bild av i utlandet. Genom att vara öppna, tillgängliga och redogöra sakligt för hantering, bidrar vi bäst till att motverka att missförstånd eller felaktig information kring hantering sprids. Svenska institutets bedömning är fortsatt att den internationella nyhetsrapporteringen generellt är faktabaserad. Regeringen och dess myndigheter kan inte och ska inte otillbörligen påverka fria medier och fri opinionsbildning vare sig i eller utomlands. Det är inte heller bara regeringen som påverkar bilden av utomlands, utan även exempelvis civilsamhället, näringslivet, kultursektorn, medier och enskilda medborgare är med och bidrar. Därför är det glädjande att i Ipsos årliga , som publicerades , rankas på plats 9 av 50 länder. Studien, som genomfördes , är en så kallad perceptionsstudie, det vill säga en undersökning som visar människors uppfattningar om andra länder. Ipsos rapport visar på att mediebilden av inte är samma sak som Sverigebilden och att varumärket står sig fortsatt starkt.
frs · H812662 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:662 av (SD) Automatiserat beslutsfattande och konsumenttrygghet har frågat mig hur jag och regeringen avser att verka för att skapa bättre förutsättningar för effektiva, rättssäkra och korrekta automatiserade beslut för större konsumenttrygghet. Konsumentskyddet ska inte luckras upp för att teknikutvecklingen går framåt. Automatiserat beslutsfattande är inte en ny företeelse, men utvecklingen sker allt snabbare och i takt med tekniska framsteg. Det är viktigt att påtala att samma konsumentskyddande regler gäller oavsett om ett företags beslut fattats av en person eller genom en helt automatiserad process. En konsument som exempelvis får avslag på en ansökan om försäkringsersättning efter en automatiserad bedömning har samma möjligheter att få beslutet omprövat som om beslutet fattats manuellt. Regeringen menar att konsumentskyddande regelverk i så stor utsträckning som möjligt ska vara teknikneutrala och generellt tillämpbara. Detta för att undvika att lagstiftningen hamnar efter så fort en ny lösning eller teknik presenteras på marknaden. har regeringen inte identifierat problem med automatiserat beslutsfattande i konsumentförhållanden som föranleder att särskilda skyddsregler eller informationskrav bör tillämpas. Jag och regeringen följer dock frågan noga och deltar aktivt i det arbete som pågår inom EU med att utarbeta ändamålsenliga regelverk för framtidens digitala marknader, där ett starkt konsumentskydd fortsatt är av stor vikt.
frs · H812663 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:663 av (M) Automatiserat beslutsfattande och beivrande av fusk har frågat mig vilka åtgärder jag som statsråd avser att vidta för att säkerställa att implementerar de rekommendationer som lämnar i sin rapport beslutsfattande i statsförvaltningen (RIR 2020:22). Välfärdssystemen finansieras kollektivt av skattebetalarna. Därför är det väldigt angeläget för regeringen att utbetalningarna från systemen är korrekta och att de endast sker till de mottagare som de är avsedda för. Det gäller oavsett om myndighetsbeslutet som ligger till grund för en utbetalning är automatiserat eller inte. Regeringen har därför i budgetpropositionen infört ett övergripande mål för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen och avsatt medel till bland annat för att intensifiera arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar. Både Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen och har tidigare uppmärksammat området som granskas i rapporten. har till exempel i en rättslig kvalitetsuppföljning för automatiserade beslut inom tillfällig föräldrapenning identifierat åtgärder som ligger i linje med . Regeringen har , bland annat mot bakgrund av det som den nu aktuella frågan avser, tillsatt en utredning i syfte att se över den tillfälliga föräldrapenningen. Utredningen ska slutrapportera . Rekommendationer i granskningsrapporten som rör kommer att tas om hand inom ramen för regeringens ordinarie styrning av myndigheten. Regeringen avser att återkomma med en redovisning av regeringens bedömning av rapporten i den skrivelse som kommer att lämnas till från överlämnandet av rapporten i enlighet med anvisning.
frs · H812664 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:664 av (M) Information från myndigheter avseende 5G-utbyggnaden har frågat mig om jag har fått information om eller diskuterat Försvarsmaktens yttrande till PTS inför det beslut kring 5G-utbyggnaden som meddelades . Försvarsmakten informerar kontinuerligt Försvarsdepartementet om hot mot säkerhet och svenska intressen. Jag kommenterar inte närmare det förfarandet eller innehållet i den information som lämnas.
frs · H812665 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:658 av (SD) Kommunikation mellan myndigheter och UD och fråga 2020/21:665 av (M) Information från myndigheter avseende 5G-utbyggnaden har ställt frågor till mig med anledning av en artikel i tidningen . vill veta om det stämmer att Säkerhetspolischefen inte informerat mig om myndighetens krav på att Huawei inte skulle få delta i utbyggnaden av det s.k. 5G-nätet i . har också frågat mig vilka åtgärder jag i så fall tänker vidta för att säkerställa kommunikationen mellan myndigheterna och . Vidare har frågat mig om jag fått information om eller diskuterat Försvarsmaktens eller Säkerhetspolisens yttranden till inför det beslut kring 5G-utbyggnaden som meddelades . Jag besvarar frågorna samlat. Enligt 10 kap. 13 § regeringsformen ska chefen för det departement som har hand om utrikesärendena hållas underrättad när en fråga som är av betydelse för förhållandet till en annan stat eller till en mellanfolklig organisation uppkommer hos en statlig myndighet. Det är som prövar frågor om tillstånd att använda radiosändare. I det här fallet underrättade om sin avsikt att besluta om ett särskilt tillståndsvillkor och att kommunicera detta med berörda parter . Departementet besvarade underrättelsen .
frs · H812666 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:666 av (M) Information från myndigheter avseende 5G-utbyggnaden har frågat justitie- och migrationsminister om han har fått information eller diskuterat Säkerhetspolisens yttrande till PTS inför det beslut kring 5G-utbyggnaden som meddelades . Frågan har överlämnats till mig. Jag och regeringen ser utbyggnaden av 5G som en högprioriterad fråga för och avgörande för att ska behålla sin plats som en ledande nation inom it och digitalisering. En ökad digitalisering innebär dock att sårbarheter i samhället ökar om inte skyddsåtgärder vidtas parallellt. Detta är något som bland andra Säkerhetspolisen har uppmärksammat såväl regering, riksdag som samhället i stort på . För att säkerställa en hög nivå av säkerhet som möter den ökande digitaliseringen i samhället, tog regeringen initiativ till den lagstiftning som trädde i kraft . Lagstiftningen ger () möjlighet att, efter samråd med Försvarsmakten och Säkerhetspolisen, neka radiotillstånd eller förena tillstånd med nödvändiga villkor för att skydda säkerhet. Lagstiftningen tar inte sikte på något särskilt land eller någon särskild kommersiell aktör. Inför auktionen av radiotillstånd i två frekvensband som är avsedda att användas för utbyggnad av 5G har de nya reglerna tillämpats. Beslutande myndighet är PTS. Säkerhetspolisen informerar löpande , och i förekommande fall även andra berörda departement inom , om hur myndigheten bedömer hot och sårbarheter, generellt och specifikt. Information lämnas även inom ramen för det insynsråd som är kopplat till Säkerhetspolisen och där samtliga partier i är representerade. Jag har stort förtroende för Säkerhetspolisens arbete för säkerhet.
frs · H812667 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:667 Information från myndigheter avseende 5G-utbyggnaden och fråga 2020/21:668 Statsministerns ledning av det , båda av (M). har frågat mig om jag har fått information om eller diskuterat Säkerhetspolisens och Försvarsmaktens yttranden till () inför det beslut kring 5G-utbyggnaden som meddelades . har även frågat statsministern om han i det , och som ledare för rådet, fått information om eller diskuterat Försvarsmaktens och Säkerhetspolisens yttranden till PTS inför det nämnda beslutet. Frågan till statsministern har överlämnats till mig. Jag väljer att besvara båda frågorna i ett sammanhang. I enlighet med den ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation som trädde i kraft får tillstånd att använda radiosändare endast beviljas om det kan antas att radioanvändningen inte kommer att orsaka skada för säkerhet. Ett tillstånd att använda radiosändare kan också förenas med villkor som innehåller krav som är av betydelse för säkerhet. I samband med handläggningen av tillståndsärenden ska PTS samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten för att klarlägga om det finns anledning att avslå en ansökan eller förena tillståndet med villkor. PTS har löpande hållit Infrastrukturdepartementet informerat om förberedelserna för genomförandet av auktionen. Det är dock viktigt att understryka att det ankommer på myndigheten att självständigt tillämpa den lagstiftning som beslutat. Det är ett forum för information och diskussion rörande strategiska säkerhetspolitiska frågor. Cybersäkerhetsfrågor och utvecklingen av 5G har därför diskuterats i rådet. Någon information, eller diskussion, om Försvarsmaktens och Säkerhetspolisens yttranden till PTS inför PTS beslut har inte förekommit i det .
frs · H812668 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:667 Information från myndigheter avseende 5G-utbyggnaden och fråga 2020/21:668 Statsministerns ledning av det , båda av (M). har frågat mig om jag har fått information om eller diskuterat Säkerhetspolisens och Försvarsmaktens yttranden till () inför det beslut kring 5G-utbyggnaden som meddelades . har även frågat statsministern om han i det , och som ledare för rådet, fått information om eller diskuterat Försvarsmaktens och Säkerhetspolisens yttranden till PTS inför det nämnda beslutet. Frågan till statsministern har överlämnats till mig. Jag väljer att besvara båda frågorna i ett sammanhang. I enlighet med den ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation som trädde i kraft får tillstånd att använda radiosändare endast beviljas om det kan antas att radioanvändningen inte kommer att orsaka skada för säkerhet. Ett tillstånd att använda radiosändare kan också förenas med villkor som innehåller krav som är av betydelse för säkerhet. I samband med handläggningen av tillståndsärenden ska PTS samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten för att klarlägga om det finns anledning att avslå en ansökan eller förena tillståndet med villkor. PTS har löpande hållit Infrastrukturdepartementet informerat om förberedelserna för genomförandet av auktionen. Det är dock viktigt att understryka att det ankommer på myndigheten att självständigt tillämpa den lagstiftning som beslutat. Det är ett forum för information och diskussion rörande strategiska säkerhetspolitiska frågor. Cybersäkerhetsfrågor och utvecklingen av 5G har därför diskuterats i rådet. Någon information, eller diskussion, om Försvarsmaktens och Säkerhetspolisens yttranden till PTS inför PTS beslut har inte förekommit i det .
frs · H812669 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:669 av (M) Förebyggande sjukpenning och svar på fråga 2020/21:696 av (M) Översyn av förebyggande sjukpenning har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förbättra möjligheten att använda den förebyggande sjukpenningen, och vilka konkreta förändringar jag planerar för. har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att anpassa regelverket med målsättningen att minska sjukskrivningarna. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över sjukersättningen och aktivitetsersättningen (Dir. 2020:31). Av kommittédirektivet framgår att utredaren också ska se över regelverket för förebyggande sjukpenning och rehabiliteringsersättning. Syftet med att se över förmånerna vid rehabilitering enligt socialförsäkringsbalken är att skapa ett mer modernt regelverk som är anpassat till den rehabilitering som erbjuds och som kan bidra till att förebygga ohälsa och ge stöd vid såväl rehabilitering som omställning till annat arbete. Av direktivet framgår att det kan finnas skäl att pröva om den nuvarande konstruktionen för förebyggande sjukpenning kan utgöra hinder för möjligheten att nyttja förmånen för att förebygga eller förkorta sjukdom. Den särskilda utredaren ska således uppmärksamma de brister i regelverket gällande förebyggande sjukpenning som identifierats inom ramen för Inspektionen för socialförsäkringens granskning av förebyggande sjukpenning (2020:6). Den särskilda utredarens uppdrag ska redovisas . De förslag som den särskilda utredaren lägger fram kommer att kunna ligga till grund för hur nuvarande förmåner vid rehabilitering kan moderniseras eller ersättas av en eller flera nya förmåner som är mer ändamålsenliga i förhållande till dagens rehabiliteringsformer och enkla för individer och handläggande myndigheter att administrera.
frs · H812671 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:671 av (M) En begriplig och trygg sjukförsäkring har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för snabba på processen för att uppdatera beslutsstöd. Regeringen är medveten om de problem som finns i sjukförsäkringen vid bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete vid dag 180 i rehabiliteringskedjan. Därför tillsattes utredningen om en trygg sjukförsäkring med människan i centrum (dir.2018:26). Utredningen har lämnat förslag om bl.a. en mer flexibel rehabiliteringskedja och hur prövning av arbetsförmåga kan bli mer begriplig. Regeringen och samarbetspartierna är nu överens om att rehabiliteringskedjan i sjukpenningen behöver bli mer flexibel för att förhindra att människor förlorar sin sjukpenning. Detta innebär att bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete ska efter dag 180 kunna skjutas upp om övervägande skäl talar för att den försäkrade kommer att återgå i arbete hos arbetsgivaren senast dag 365. Förslaget bedöms göra särskilt stor skillnad för dem med diffusa symtom och en mindre exakt prognos för återgång i arbete, så som exempelvis långtidssjuka i covid-19 eller personer med psykiatriska diagnoser. De övriga förslagen bereds i , enligt gängse processer. Till följd av den kritik som utredningen framförde gällande bristande utredningar och beslutsunderlag har regeringen gett ett uppdrag till om att förbättra kvaliteten i handläggningen av sjukpenningärenden (S2020/06863/SF. Uppdraget avser just ärenden där sjukpenning nekas på grund av att den enskilde bedöms ha arbetsförmåga i ett normalt förekommande arbete. Jag delar frågeställarens uppfattning att det behövs ökad samsyn mellan vården och för att säkerställa att människor får rätt till sjukpenning när sjukdom sätter ned deras arbetsförmåga. Behovet har varit särskilt påtagligt när det gäller psykiska diagnoser och andra symptombaserade diagnoser. Därför har regeringen gett och ett gemensamt uppdrag att komma överens om hur krav på information i läkarintygen ska utformas så att de stämmer överens med vårdens faktiska möjligheter att leverera information i de medicinska underlagen. Människor som drabbas av sjukdom ska kunna lita på sjukförsäkringen när de inte kan arbeta. Utgångspunkten är att sjukförsäkringen ska ge alla som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom trygghet.
frs · H812672 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:672 av (M) Garantipension till flyktingar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att göra förändringar i undantaget gällande rätten till full garantipension för dem som kommit som flyktingar och fått asyl i . Den svenska socialförsäkringen omfattar alla som är försäkrade i genom bosättning eller arbete. Att bli försäkrad för bosättning kräver att personen kan antas vistas i än . Personer som kommer från ett land utanför EU/EES behöver vidare ha ett uppehållstillstånd för att få tillgång till svenska bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner. Därutöver gäller för garantipension att personen måste ha varit bosatt här . För att få full garantipension krävs bosättning i . Regeringen gav i tilläggsdirektiv (kommittédirektiv 2019:75) (S 2018:14) i uppdrag att utreda särregeln som innebär att vissa försäkrade kan få tillgodoräkna sig bosättningstid i tidigare hemland som försäkringstid för garantipension. lämnade sitt slutbetänkande Grundpension – Några anslutande frågor (SOU 2020:32) . I slutbetänkandet lämnar utredningen förslag om att särregeln ska tas bort. Betänkandet har därefter varit ute på remiss till och med . Den fortsatta hanteringen av frågan bereds nu inom .
frs · H812673 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:673 av (M) Kommunernas arbete med att skapa en organisation för kris och krig har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förstärka kommunernas möjligheter att bygga upp organisationer som kan hantera kris och krig. Kommunerna har viktiga roller vid såväl fredstida kriser som inför och under höjd beredskap. Den pågående pandemin kommer att ge oss viktiga lärdomar att ta med oss i det fortsatta arbetet med både krisberedskap och civilt försvar, inte minst i kommunerna. har situationen inneburit att inte alla kommuner har kunnat genomföra det utvecklingsarbete inom krisberedskap och civilt försvar som var planerat. Kommunernas ansvar för det civila försvaret regleras i lagen (2006:544) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Kommunernas uppgifter och ersättning för deras arbete med civilt försvar regleras vidare genom överenskommelser mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR). Den nu gällande överenskommelsen mellan Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och SKR gäller . Prioriterade uppgifter för kommunerna enligt gällande överenskommelse är kompetenshöjning gällande totalförsvar, säkerhetsskydd samt krigsorganisation och krigsplacering. Kommunernas utvecklingsarbete inom civilt försvar har alltså pågått . Flera kommuner har påbörjat sitt arbete med krigsorganisering och krigsplacering av sin personal, men olika kommuner har kommit olika långt i sitt arbete. I utredningen om civilt försvar ingår att se över de krav på beredskapsförberedelser som finns i lagen (2006:544) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. I utredningen innefattas också att bedöma kommunernas och regionernas behov av eventuell resursfördelning, utifrån analys och förslag avseende en enhetligare och tydligare ledningsförmåga för kommuner och regioner. Utredningen ska redovisa sina förslag .
frs · H812674 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:674 av (M) En stark försörjningsberedskap har frågat mig om jag har för avsikt att ta några initiativ för att stärka försörjningsberedskapen här och som ett komplement till den utredning som ska tillsättas. Att stärka försörjningsberedskap är en central del i det arbete som ansvariga myndigheter, regioner, kommuner och näringsliv ska genomföra under kommande försvarsbeslutsperiod för att stärka det civila försvaret. Regeringens historiska satsning på på det civila försvaret ska bl.a. användas för detta ändamål. Covid-19 pandemin har tydligt aktualiserat behovet av att vi även har tillgång till nödvändiga varor och tjänster under fredstida kriser. Det här är ett arbete som behöver ske målinriktat . Det är många aktörer som är och kommer att bli ansvariga för att säkerställa försörjningsberedskap och det handlar om stora investeringar. Vi måste återuppbygga vår försörjningsberedskap på ett klokt och kostnadseffektivt sätt vilket kommer kräva gedigna beslutsunderlag. I ett första steg har regeringen uppdragit åt att analysera vissa övergripande frågor om nationell försörjningsberedskap. Detta innebär inte att arbetet hos ansvariga aktörer ska sättas på paus under det kommande utredningsarbetet. Tvärtom måste arbetet fortgå. Regeringen instämmer exempelvis i Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskaps bedömning att den statliga beredskapslagringen bör utökas för vissa varor samt att det kan finnas skäl att se över behoven av tillverkningsberedskap för ett begränsat antal produkter. Regeringen anser också att livsmedelsberedskapen behöver byggas upp och bedömer att uppbyggnadsarbetet kan påbörjas hos , och . Utvecklingen av försörjningsberedskapen har kommit olika långt inom olika områden och ett omfattande analysarbete avseende försörjningsberedskap pågår redan inom ett flertal ansvariga myndigheter utifrån deras respektive ansvarsområde. Regeringen kommer bl.a. att besluta om anvisningar för det civila försvaret för kommande försvarsbeslutsperiod, regleringsbrev till myndigheterna samt inriktning för en sammanhängande planering för totalförsvaret. Därutöver ska ett tvärsektoriellt näringslivsråd inrättas –2025 där näringslivet och branschorganisationer ska delta i utvecklingen av svensk försörjningsförmåga inom totalförsvaret. Jag är övertygad om att regeringen kommer att ha anledning att återkomma till frågan om försörjningsberedskap som utredningen tar fram sitt betänkande. En erfarenhet från pågående pandemi är att händelseutvecklingen kan ske mycket snabbt och oväntat, så ytterligare initiativ kan komma att behöva tas inom området.