ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711774 · 2020-01-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:774 Säkra rastplatser för yrkeschaufförer av (C) till Infrastrukturminister (S) Att ha säkra rastplatser för lastbilar längs vårt vägnät är viktigt ur ett säkerhetsperspektiv för chauffören, men också för godset som transporteras. Tråkigt nog har en hel del stölder ägt rum mot lastbilar som ställts upp på rastplatser där chauffören ska inta sin rast och vila. På många håll införs nu säkra rastplatser – platser som blir inhägnade för att få en högre säkerhetsklass. Det är viktigt att det finns säkra rastplatser över hela landet och att jobbar med denna fråga vid ny infrastrukturplanering, ser över var det saknas säkra rastplatser och planerar för att åtgärda problemen. Åkerierna bör kunna betala en symbolisk summa för att kunna stå tryggt och säkert på dessa platser. Staten bör också i sin roll som ansvarig för väghållningen se till att åkerierna vill och väljer att nyttja dessa rastplatser. Det kan handla om att lyssna in, till exempel från , hur och var dessa rastplatser bör placeras. Det är också viktigt att de åkerier som ej är hemmahörande i hittar till dessa säkra rastplatser och betalar en peng för det och inte står längs med andra rastplatser eller vägrenar. Min fråga till infrastrukturminister blir därför: Vad tänker ministern göra för att se till att de säkra rastplatserna ökar i så att alla åkerier – såväl svenska som internationella – hittar till och använder dessa?
fr · H711775 · 2020-01-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:775 Problem med export av miljöbilar av (M) till Finansminister (S) Många av miljöbilar försvinner iväg till som export bara efter att de köps här i . Anledningen är att de bilar som klassas som ”miljöbil” får en bonus. Detta problem med bonus–malus-systemet har varit känt , och vet vi även att det är uppemot var tredje miljöbil som försvinner iväg till . Det är inte rimligt att svenska skattebetalare ska behöva stå för notan för omställning av fordonsflottan. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att detta ska upphöra?
fr · H711776 · 2020-01-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:776 Ineffektiv klimatpolitik av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Klimatpolitiken blev framröstad som årets värsta skatteslösare av det svenska folket. I regeringens budget anslås 12,6 miljarder för klimatpolitiken, jämfört med 5,2 miljarder . Men trots det minskar utsläppen inte längre. I som denna, då det behövs seriösa förslag som gör verklig skillnad för att sänka utsläppen, känns det orimligt att just området ”klimat” skulle innehålla så många ineffektiva förslag. Några av regeringens största satsningar har till och med dömts ut av och som dyra och ineffektiva projekt. Men anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Varför väljer ministerm att lägga så mycket skattepengar på miljöinitiativ som inte sänker koldioxidutsläppen när det finns mer effektiva förslag att lägga pengarna på?
fr · H711777 · 2020-01-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:777 Förverkande och förstörande av vapenmagasin hos kriminella av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Jag ställde en interpellation kring definition av magasin till statsrådet . Statsrådet valde att svara på den interpellationen i en debatt som ägde rum . Under denna interpellationsdebatt gav statsrådet information som föranleder vidare frågeställningar från min sida. Under debatten sa statsrådet att kriminella ”vet hur lagstiftningen ser ut, så de delar på vapenmagasinet och pistolen och har magasinen liggande hemma. Då kan polisen ofta inte göra något. kan de göra det, till exempel om de ligger nära eller om man på något sätt kan binda vapenmagasinet till vapnet. Då kan de beslagtas.” Magasin som hittas i kriminell miljö har bara en funktion, och det är att vara föremål ägnade att orsaka skada på liv och hälsa. Dessa skulle därför utan problem kunna förverkas och förstöras med gällande lagstiftning. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Menar statsrådet att polisen , med gällande lagstiftning, inte förverkar och förstör föremål som exempelvis vapenmagasin som hittas i kriminella miljöer och som tydligt är föremål ägnade att orsaka skada på liv och hälsa, och hur avser statsrådet att hantera problemet med kriminellas tillgång till vapen?
fr · H711778 · 2020-01-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:778 Bonus–malus av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Priserna på begagnade bensinbilar ökade i snitt , som äldre dieselbilar blev dyrare. Det visar statistik från sajten Bilpriser. Enligt nyhetsbyrån kan prisökningarna kopplas till det så kallade bonus–malus-systemet, som infördes . Systemet har bidragit till att det blivit mindre attraktivt att köpa nya bensin- eller dieselbilar på grund av höjda skatter. Det har i sin tur drivit upp efterfrågan på begagnade bilar, som inte omfattas av de nya skatterna. Genom att elbilarna subventioneras av skattemedel finns således inga incitament att sänka priserna på denna typ av bilar. Om man läser vad sajten Bilpriser och nyhetsbyrån skriver kan man inget annat än att kalla bonus–malus för ett totalt fiasko. Återigen görs felaktiga miljöbeslut; man beskattar de mest miljövänliga och trafiksäkra fordonen för att subventionera elbilar. Om miljöministern på allvar har en ambition om att göra fordonsflottan mer miljövänlig borde ministern införa en skrotningspremie. Min fråga till miljö- och klimatminister är: Avser ministern att se över bonus–malus-systemet, då det missar miljömålen, och i stället verka för att införa en skrotningspremie?
fr · H711779 · 2020-01-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:779 Ojämlik palliativ vård av (M) till Socialminister (S) visar att tillgången till specialiserad palliativ vård varierar stort i . Den palliativa vården är tyvärr ojämlik. Den totala andelen patienter som har tillgång till specialiserad palliativ vård varierar från att i Region har över var femte patient denna möjlighet medan i Region är motsvarande situation att av patienterna har tillgång till specialiserad palliativ vård. driver förslaget att det inom den nationella cancerstrategin ska tas fram en kvalitetssäkring av den palliativa cancervården. Palliativ cancervård handlar om att ge svårt sjuka cancerpatienter möjligheter till förbättrad livskvalitet. Den palliativa vården bör inledas skyndsamt när behov finns, dels för att lindra fysiska symtom och dels för att stödja patienterna vid oro och ångest samt erbjuda stöd för anhöriga. Det finns skillnader gällande tillgänglighet men även kvalitet när det gäller denna typ av palliativ vård. All palliativ vård vilar på fyra hörnstenar: symtomlindring i vid bemärkelse, samarbete i ett multiprofessionellt team, kommunikation och relation i syfte att främja patientens livskvalitet samt stöd till de närstående och anhöriga under sjukdomen och efter ett dödsfall. Den palliativa vården behöver emellertid kvalitetssäkras ytterligare. Ett bra verktyg för detta är det . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka ytterligare nationella åtgärder avser ministern att genomföra i syfte att minska ojämlikheten i den palliativa vården i ?
fr · H711780 · 2020-01-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:780 Ojämlik vård för patienter med multipel skleros av (M) till Socialminister (S) I de nationella riktlinjerna som tagit fram gällande multipel skleros (ms) och Parkinsons sjukdom ges rekommendationer gällande bland annat diagnostik, uppföljning, behandling av sjukdomarna, omhändertagande och rehabilitering. I insjuknar ungefär 1 000 människor i ms, som är en autoimmun sjukdom där immunsystemet av okänd anledning angriper den egna nervvävnaden. Nuläget gällande vården för personer med ms kan kort sammanfattas att det råder ytterst varierande tillgång till den relevanta specialistvård som krävs. Det finns stora regionala skillnader vad gäller diagnos, väntetider, behandling och kvalitet. Vården av ms ska framför allt äga rum i den öppna specialistvården med neurologi som specialitet. Av de patienter som har ms är det långt ifrån alla som får tillgång till relevant behandling, och avsaknaden av ett nationellt ledarskap gällande vården för personer med ms är påtaglig. Den nationella utvärderingen av vården vid multipel skleros och Parkinsons sjukdom visar bland annat att det behövs bättre styrning och uppföljning av vården för dem som är sjuka i ms. Fler multidisciplinära team behövs. Fler bör följas upp regelbundet, och tillgången till sammanhängande rehabilitering behöver öka. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka ytterligare nationella åtgärder avser ministern att genomföra i syfte att minska ojämlikheten i vården av patienter med sjukdomen ms i ?
fr · H711781 · 2020-01-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:781 Cancerläkemedel av (M) till Socialminister (S) En viktig rapport (Användning av nya cancerläkemedel) från i samverkan slår fast att uppföljningen kräver stor försiktighet i tolkningen av data. Med detta sagt är det helt centralt att generellt se och förstå att det tar innan nya kraftfullare cancerläkemedel når ut till cancerpatienten i , alldeles oavsett bostadsort. Den process som i genomsnitt tar några månader i kan ibland ta år i . Det är helt orimligt. Det finns exempel på cancerläkemedel som nära så många patienter i och fått tillgång till jämfört med . I vissa regioner i får fyra gånger fler cancerpatienter möjlighet till nya behandlingar jämfört med patienter boende i andra regioner. Det här är helt oacceptabelt. Den ojämlika utvecklingen av tillgången till nya cancerläkemedel och behandlingar måste brytas. I Region är det nära nio av tio människor med lungcancer som inte får sin första behandlingsstart inom utlovad maximal väntetid, medan motsvarande situation i är att fyra av tio får det inom den maximala väntetiden. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys beskriver läget på följande träffsäkra sätt: Omotiverat olika. Socioekonomiska och regionala skillnader i cancervården. Dessa skillnader visar myndigheten ”har vanligtvis organisatoriska orsaker, det vill säga regionernas arbete med hur vården styrs och organiseras”. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka nya nationella åtgärder avser ministern att genomföra i syfte att öka patienters möjligheter till jämlik tillgång till cancerläkemedel inom cancervården i ?
fr · H711782 · 2020-01-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:782 Explosioner i och av (S) till Statsrådet (S) var det många av mina grannar i Järva som hölls vakna på grund av två explosioner. En skedde i och en i . Explosionen i var bara några stenkast från den förskoleenhet där jag tidigare jobbade. Tack och lov verkar ingen ha omkommit i de båda attentaten. I området bor det många barn, och jag tänker på hur de kommer att prata när de går till sin förskola eller skola och ser all förödelse på marken. Det går bara att säga att den eller de som utför ett sånt här dåd gör en vidrig handling och sätter både skräck och sorg i ett helt område. Folket i Järva är hårt prövat i och med de skjutningar som pågått . På tar två experter upp frågan och skriver: ”Det stora antal händelser som inträffar med olika typer av sprängningar visar tydligt att samhället måste vidta kraftfulla åtgärder för att förhindra att sprängämnen kommer i orätta händer." De skriver också: ”När kriminella grupper använder sprängämnen som vapen kan vi få den situation som råder i krigsområden.” Jag håller med om deras resonemang. Detta måste absolut undvikas. Kriminella måste få det jobbigare i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad görs åt det kriminella våldet , framför allt med tanke på de sprängningar som sker?
fr · H711783 · 2020-01-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:783 Slavliknande förhållanden i av (S) till Utrikesminister (S) Ett förstärkt vapenembargo, vapenvila och ett slut på utländsk inblandning i . Det enades , , och andra världsmakter om på det toppmöte i som genomfördes. Tanken är att slutdeklarationen från mötet ska var ett första steg på vägen mot en fredlig lösning av inbördeskriget i landet. Men de två sidor som strider mot varandra i var inte med vid förhandlingsbordet. folk är hårt prövat av de stridigheter som pågår i landet. Men det är inte bara landets invånare som far illa av den instabila situationen. Ett av mina starkaste politiska minnen som har etsat sig fast är en bild på ett antal etiopier och eritreaner sitter på knä i dräkter på stranden i . Bakom dem står uniformerade Daishterrorister. De lades sedan ned på mage och fick sina halsar avskurna. De mördades enbart för att de var kristna. Även kristna kopter har brutalt kidnappats och halshuggits av Daish. Etiopier, eritreaner, somalier och andra afrikaner har det mycket svårt i . En del av dem som migrerar eller färdas genom rånas, hotas, våldtas och/eller mördas. Det är fruktansvärt. Både de som fallit offer för terrorister och de som fallit offer för andra mördare förtjänar upprättelse. Som om detta inte vore nog förekommer det människohandel i . ”Totalt helvete” och ”inget jag ens skulle vilja att min värsta fiende ska gå igenom” – så beskriver en man som sålts som slav och blivit räddad i ett vittnesmål. vittnade bland annat Amnesty om motsvarande uppgifter: De som var satta i läger fick arbeta hårt och blev slagna tills de blödde, och de såldes. kunde man se nya filmer från läger i där människor behandlades illa. De knöt sina nävar på samma sätt som skedde under protesterna i . Det är också viktigt att Afrikanska unionen får redskap att hantera de vidriga människosmugglare som profiterar på människors nöd. Ansvaret ligger också på det internationella samfundet. Därför är samtalen från det genomförda toppmötet glädjande, men mer måste göras för de vanliga människorna på marken. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad kan ministern göra gentemot den människohandel och de usla villkor som råder i detentionslägren i ?
fr · H711784 · 2020-01-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:784 arbete för kristnas rätt att inte förföljas av (SD) till Utrikesminister (S) publicerade organisationen sin årliga lista över länder där kristna förföljs. Kristna anses vara den mest förföljda gruppen religionsutövare i världen. 260 miljoner kristna anges vara utsatta för allvarlig förföljelse eller värre, och förföljelsen ökar . I sprider sig våldsam islamistisk förföljelse söderut, och det förefaller vara satt i system för att kristendomen ska trängas ut från kontinenten. I ökar övervakning, press och repressalier, vilket minskar rörelseutrymmet för de kristna. I fängslas människor i omänskliga arbetsläger bara för att de är kristna eller för att de innehar en bibel. I mördas personer för att de konverterat från islam. Detta är fyra olika typer av förföljelse men bara ett axplock från en beklämmande sorglig statistik. Det är viktigt att uppmärksammar brotten mot de kristna och påtalar dem för de regimer som begår dem eller som tittar åt annat håll när de sker. Det är viktigt att medverkar till lösningar som ökar kristnas säkerhet i och i andra länder. bör även ge kristna församlingar stöd att bygga upp det som raserats. Mot bakgrund av detta frågar jag utrikesminister följande: Vad gör ministern och regeringen för att motverka förföljelse av kristna i andra länder och i flyktingläger?
fr · H711785 · 2020-01-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:785 Hinder att ladda elbilen av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Det pågår en omfattande process och görs stora investeringar för att få fram fler fordon som drivs med el. Regeringen satsar stora pengar på elcyklar och eldrivna bilar. konstaterar flera hundra tusen småhusägare att deras gemensamma egendom, till exempel garage, inte får användas för laddning av bil. Landets fyrtio lantmäterimyndigheter tillåter inte att laddstolpar installeras eftersom de i flertalet fall anser att gällande anläggningsbeslut inte medger en sådan användning. Vänte- och handläggningstider för att få fram ett nytt anläggningsbeslut är mycket långa. Nya anläggningsbeslut innebär stora kostnader för berörda fastighetsägare och att andra typer av lantmäteriåtgärder ytterligare försenas. I regeringens proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan anges följande: ”Åtgärder bör vidtas för att skapa tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer. En lämplig myndighet bör få i uppdrag att analysera frågan och vid behov föreslå åtgärder för att skapa bättre tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer.” Med detta som bakgrund vill jag fråga miljö- och klimatminister : Kommer ministern att agera för att inkludera laddmöjligheter i samfälligheter utan omprövning av gemensamhetsanläggningen, och i så fall när?
fr · H711786 · 2020-01-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:786 Barnarbete i spåren av klimatsatsningar av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Enligt statistik presenterad av myndigheten har försäljningen av elbilar ökat med 8 600 och därmed mer än fördubblats 2019 jämfört med föregående år. Försäljningen drivs av politiskt fattade beslut där man kan få bilköpet subventionerat med . Utan dessa subventioner skulle marknaden vara betydligt svalare. Den stora utmaningen för elbilsbranschen är batterierna. Mineralen kobolt är helt nödvändig i de stora litiumjonbatterier som används i elbilarna. Kobolt bryts till stor del i där hälften av världens tillgångar tros finnas. Arbetssituationen för de som jobbar i koboltgruvorna kan inte beskrivas som något annat än helvetet på jorden. Arbetare dör i mängder i de farliga gruvgångarna, och barn så små som sex kan ses jobba på sajterna. har krävt att de stora teknikföretagen tar ansvar för människorättsbrotten i koboltjaktens spår, och i är bland andra Tesla stämda för att ha låtit lönsamheten gå före mänskliga rättigheter. I den svenska inrikespolitiken är syftet med de subventioner som driver på elbilsförsäljningen klimatomställning. Huruvida en elbil i ett livscykelperspektiv verkligen ger lägre utsläpp av växthusgaser än motsvarande fossilenergidrivna alternativ kan vi i detta sammanhang lämna därhän. Det jag är mer intresserad av är hur regeringen i detta sammanhang väger klimatpolitiken mot de konsekvenser som klimatpolitiken driver fram i form av barnarbete och andra övergrepp på de mänskliga rättigheterna. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att svensk klimatpolitik framgent inte ska driva på de ovan nämnda människorättsbrotten och i sådana fall vilka åtgärder?
fr · H711787 · 2020-01-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:787 Brott mot knivlagen av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) För att skapa ett tryggare samhälle är det av yttersta vikt att bryta den pågående utvecklingen att personer med kriminellt beteende beväpnar sig. En viktig del i detta är en ändamålsenlig utformning av förbudet mot att bära kniv på allmän plats, den så kallade knivlagen. är påföljden för brott av normalgraden mot knivlagen böter eller fängelse . Detta gör att livsstilskriminella kan sätta i system att betala böter och sedan fortsätta att utöva sin verksamhet beväpnade med kniv. Det som lagstiftaren tänkt som en straffsanktion blir då i de kriminellas ögon en användaravgift. Detta är inte rimligt. Om någon påträffas med kniv på sig på en offentlig plats, och omständigheterna gör att det skäligen kan befaras att kniven kan komma till brottslig användning, bör inte böter ingå i straffskalan. Likaså bör böter inte vara aktuellt vid återfall i brott. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När kommer regeringen att lägga fram förslag till skärpta minimistraff för brott mot knivlagen?
fr · H711788 · 2020-01-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:788 Gränspolisens resursbrist av (M) till Statsrådet (S) intervjuade gränspolisen vid som rapporterade om stora underskott i organisationen när det gäller allt från personal till kontorsmaterial och lokaler. Representanter för gränspolisen vid varnar för att problemen är akuta och hämmar gränspolisens möjligheter att genomföra sitt uppdrag. Enligt samma gränspoliser har problemen påtalats till gränspolisens ledning och de har även kontaktat . rapporterade SvD att gränspolisens problem är stora, och en anonym gränspolis kallar gränskontrollen vid ”ett öppet såll”. Trots att det gått över mellan att enskilda gränspoliser vid kontaktade och SvDs rapportering från tycks svårigheterna för gränspolisen kvarstå. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att säkerhetsställa att gränspolisen kan genomföra sitt myndighetsuppdrag och ha kontroll över gräns?
fr · H711789 · 2020-01-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:789 Kunskapen om afrikansk svinpest av (M) till Statsrådet (S) har kommit långt vad gäller myndigheters förebyggande arbete vid ett eventuellt utbrott av afrikansk svinpest i . Det är bra och viktigt att myndigheterna har tagit frågan om svinpesten på största allvar då ett eventuellt utbrott skulle få förödande konsekvenser för våra svinbönder runt om i landet. Afrikansk svinpest är väl känt bland näringen men det saknas fortfarande ett förebyggande arbete vad gäller upplysning om situationen och utbredningen. I exempelvis är afrikansk svinpest vanligt förekommande, och smittan är lätt att föra med sig om man inte är noga med att tvätta både skor och däck på hemvägen. har även uppgifter kommit om att smittan upptäckts från tyska gränsen. Skulle , som är största exportör av svinkött, drabbas kommer situationen att förvärras avsevärt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att upplysa och öka kunskapen om afrikansk svinpest och dess risker?
fr · H711790 · 2020-01-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:790 Säpos möjligheter att övervaka meddelandetjänster av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) I skriver Säpochefen att det nu pågår en beredning i för att förbereda implementeringen av ett EU-direktiv som ska träda i kraft . Direktivet ger medlemsstaterna möjlighet att få tillgång till information i meddelandeappar och från sociala medier. Detta är viktigt eftersom mycket av den kontakt kriminella tidigare hade via till exempel telefon nu sker i krypterade appar. Men enligt Säpochefen kommer regeringen att avstå från att införa den möjligheten i svensk lag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Stämmer Säpochefens uppgifter om att kommer att avstå från att ge brottsbekämpande myndigheter tillgång till information i meddelandeappar och sociala medier?
fr · H711791 · 2020-01-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:791 Höjda kursavgifter för ordningsvakter av (M) till Statsrådet (S) Polisbristen i är närmast akut. Att anlita ordningsvakter har då varit en lösning för att skapa trygghet och säkerhet. höjer kursavgifterna för ordningsvakter. Beslutet om höjningar skapar oro , där landsbygden kan drabbas hårt. Efter höjningen kommer grundutbildningen, som fram tills nu kostat , att kosta . Dessutom ökar avgiften för den obligatoriska fortbildningen av ordningsvakter från till och arenautbildningen från till . I är det många som arbetar extra som ordningsvakter på frilansbasis, och med höjda kursavgifter blir det svårt att få ekonomin att gå ihop. Efter att avgiftshöjningen blev känd överväger många timanställda ordningsvakter att sluta. För att täcka upp för de förhöjda utbildningskostnaderna kan det bli aktuellt att höja timarvodet, vilket i sin tur med störst sannolikhet påverkar biljettpriser, idrottsanläggningar, restauranger med mera. Det kan få stora konsekvenser i glesbygden. Poliser i yttre tjänst kommer att få mer arbete om antalet ordningsvakter på orter i glesbygden sjunker. Till ställen det tar för polisen att åka finns nu ordningsvakter, men om antalet ordningsvakter minskar måste polisen själv åka ut och vara på de ställena. Det behövs snarare fler ordningsvakter än färre i den orostid som råder just . I ett sådant läge är det obegripligt att kursavgifterna höjs. Det bör ligga i regeringens intresse att förbättra snarare än att försämra villkoren för ordningsvakter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad är statsrådets analys av avgiftshöjningens konsekvenser på möjligheten att utbilda fler ordningsvakter, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att inte regeringens myndighet höjer avgifterna så kraftfullt?