ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712872 · 2020-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:872 av (S) Behov av fler lokförarutbildningar har frågat mig om hur jag avser verka för att en yrkeshögskoleutbildning för att utbilda lokförare ska hamna i . har kommit att spela en viktig roll för kompetensför-sörjningen på svensk arbetsmarknad och visar på goda resultat. Det är Myndigheten för som tar ställning till vilka utbildningar som ska ingå i och det är arbetslivets efterfrågan som är styrande för myndighetens beslut. Myndigheten ska vid sin fördelning av statsbidrag och särskilda medel särskilt ta hänsyn till i vilken grad en utbildning i kvalitativt och kvantitativt hänseende svarar mot arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft eller medverkar till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället. Myndigheten ska också ta hänsyn till i vilken grad en utbildning finansieras av arbetslivet och har en utifrån arbetslivets behov lämplig regional eller nationell placering. Arbetet med går vidare. har den geografiska spridningen förbättrats och utbudet av yrkeshögskole-utbildningar utanför storstadsområdena har förstärkts. I regleringsbrevet för Myndigheten för framgår att myndigheten ska återrapportera vilka överväganden som har gjorts och vilka åtgärder som har vidtagits när det gäller att säkerställa att utbildningar har en lämplig placering över landet. Även tillgången till distansutbildningar har ökat och är var fjärde utbildningsplats en distansutbildning. Antalet ansökningar om att bedriva utbildning inom är större än vad som täcks av de tillgängliga medlen. Det innebär att även utbildningar där det finns en efterfrågan kan få avslag om andra utbildningar bedöms vara mer angelägna. Det är med andra ord endast de utbildningar där behovet är som allra störst som har kunnat få ingå i . Det är myndighetens uppgift att med stöd av analyser och kontakter med branscher göra denna avvägning och jag har stor tilltro till att den utför uppgiften på ett ändamålsenligt sätt. har på regeringens förslag avsatt medel för att utöka antalet platser så att fler personer ska ges möjlighet till kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå som arbetslivet efterfrågar. Regeringen bedömer att arbetslivets behov av arbetskraft med kvalificerad yrkeskompetens är fortsatt stora. Därför expanderar inom ramen för regeringens kunskapslyftssatsning. Antalet platser ska enligt planen utökas successivt till cirka 44 000 platser . Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår att byggs ut, inklusive högskola, yrkeshögskola, vuxenutbildning och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Detta skapar förutsättningar för att fler utbildningar ska kunna få ingå i . Jag kommer att hålla mig informerad om behovet av platser inom framöver.
frs · H712873 · 2020-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:873 av (M) Utökad klampningstid har frågat mig om jag avser att ta bort tidsangivelsen och i stället låta klampningen pågå tills brister hos fordonet, transporten eller åkeriet är åtgärdade. Jag vill börja med att framhålla att det före valet inte fanns någon möjlighet att klampa fordon. Det var den tillträdande regeringen som skyndsamt införde rätten att omhänderta fordonsnycklar eller att förse ett fordon med en mekanisk, elektronisk eller annan typ av låsanordning för att säkerställa efterlevnaden av beslut om att fordonet inte får fortsätta färden. Regeringen har därefter skärpt reglerna genom att förlänga tiden för klampning . Tidsgränsen är satt bl.a. med beaktande av proportionalitetsprincipen. I det fall fordonets skick eller beskaffenhet utgör en påtaglig fara för trafiksäkerheten får åtgärden bestå till dess bristen är avhjälpt. Där finns ingen bortre tidsgräns. Ordning och reda på vägar och schyssta villkor är högt prioriterat av regeringen och ett flertal åtgärder har införts utöver klampning, såsom höjda sanktionsavgifter, skärpt beställaransvar och öronmärkta resurser för utbildning av poliser och bilinspektörer i cabotagekontroller. Regeringen har tillsatt en utredning som har i uppdrag att bl.a. se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, däribland en samlad organisation för kontrollverksamheten.
frs · H712874 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:874 av (KD) Beslutsformen för etableringsstopp för konfessionella friskolor har frågat mig om regeringen avser att införa etableringsstopp i form av lag eller förordning för friskolor med konfessionell inriktning. Regeringen beslutade om ett uppdrag till en särskild utredare att analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet. Bland annat skulle utredaren analysera vad som kan anses följa av , andra internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och regeringsformen, i relation till konfessionella inslag i skola, förskola och fritidshem, oavsett om huvudmannen är offentlig eller enskild (dir. 2018:15). I den sakpolitiska överenskommelsen som slutits mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår att ett etableringsstopp ska införas för fristående grund- och gymnasieskolor med konfessionell inriktning samt att befintliga skolor med konfessionell inriktning ska kontrolleras bättre. beslutade regeringen ett tilläggsuppdrag till utredningen som innebär att de ska lämna sådana författningsförslag som behövs för att ett etableringsstopp för fristående skolor med konfessionell inriktning ska kunna införas (dir. 2019:25). Vidare skulle utredningen analysera och redovisa vilka eventuella konsekvenser dessa författningsändringar kan få, bl.a. i förhållande till grundlag, och internationella åtaganden samt för befintliga fristående skolor med konfessionell inriktning. emottog regeringen betänkandet Nya regler för skolor med konfessionell inriktning (SOU 2019:64). Utredaren har i enlighet med sitt direktiv lämnat sådana författningsförslag, i form av ändringar i lag, som behövs för att ett etableringsstopp för fristående skolor med konfessionell inriktning ska kunna införas. Betänkandet ska nu remitteras till ett brett urval av myndigheter, kommuner och organisationer för att regeringen ska få ett omfångsrikt beredningsunderlag för det fortsatta arbetet. Regeringen kan inte föregå remittering och fortsatt beredning av utredningens förslag utan avvaktar resultatet av denna.
frs · H712875 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:875 av (KD) Statsbidrag för studentinflytande har frågat mig vilka åtgärder som statsrådet och regeringen ämnar vidta för att förbättra studentkårernas ekonomiska situation och säkra studentinflytandets oberoende. Jag vill börja med att betona vikten av studenters och studentkårers engagemang. Ett väl fungerande studentinflytande är av stor betydelse för kvaliteten i utbildningen. Studenternas inflytande vid universitet och högskolor är därför en angelägen politisk fråga. Det är glädjande att även värnar om studentinflytandet. Studentinflytande ska uppmuntras och ha en stark ställning inom svensk högskola. Det är fortsatt mycket viktigt att det finns förutsättningar för ett starkt och oberoende studentinflytande som driver högskolornas kvalitetsutveckling framåt. Högskolelagen fastställer att studenterna har rätt att utöva inflytande över utbildningen vid högskolorna. Högskolorna ska verka för att studenterna tar en aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen. Detta gör att har ett internationellt sett unikt studentinflytande där studenterna är med och formellt påverkar sin utbildning och bidrar till att förbättra den. Ett fungerande studentinflytande är en viktig fråga för oss och jag kommer därför att noga följa utvecklingen inom området.
frs · H712876 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:864 av (M) samverkan med WHO, 876 av (SD) i WHO, 889 av Boriana (M) Coronavirusets spridning och deltagande i WHO och 895 av (SD) Republiken () i WHO har frågat mig om jag avser att medverka till att involveras i WHO:s arbete med att bekämpa coronaviruset. Vidare har frågat mig om jag internationellt kommer att verka för att tillåts delta i WHO. Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska inkluderas i WHO:s arbete med att bekämpa spridningen av det nya coronaviruset. Slutligen har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen ämnar agera för att ska tillåtas delta inom multilaterala organisationer, inklusive WHO. Som jag har uttryckt i tidigare svar till har både och EU ett intresse av att deltar i internationella organisationer. Det internationella arbetet mot coronaviruset är ett exempel på ett område där det är skäligt och önskvärt att deltar. EU, och därigenom , har genom ett uttalande från utrikestjänsten förklarat att vi vill finna praktiska lösningar för hur ska kunna inlemmas i WHO:s arbete.
frs · H712877 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:877 av (M) har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av utvärderingen av statens idrottspolitiska mål. Jag vill först tacka frågeställaren för att hon lyfter denna viktiga fråga. Statens stöd till idrotten är betydande och har ökat under en följd av år. Den frihet och det ansvar som har att fördela stödet är långtgående. Friheten begränsas dock av de mål och syften som beslutat med anledning av propositionen Statens stöd till idrotten (2008/2009:126) och regeringens närmare reglering av hur stödet får användas i förordning (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet. Barnrättsperspektivet och jämställdhet som krav för att få del av stödet betonas särskilt. Regeringen genomför regelbunden uppföljning av statens stöd till idrotten genom Gymnastik- och . I budgetpropositionen redovisar regeringen till medlens användning och indikatorer som följer utvecklingen . I budgetpropositionen framhåller regeringen att den pågående översynen av bidragsreglerna inom behöver påskyndas och leda till förändring. Regeringen aviserade att en nära dialog ska ske med så att behövliga förändringar av bidragsreglerna genomförs utan dröjsmål, förändringar som ska medföra ökad jämlikhet och jämställdhet i statens bidragsgivning till idrottsverksamhet. Idrottsrörelsens frihet att fördela statens stöd till idrotten är för mig en viktig grundbult i vår idrottspolitiska ordning men denna frihet måste också utövas med insikten om att dessa medel inte får användas på annat sätt än vad har bestämt.
frs · H712878 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:878 av (L) Rånrisk genom uppgifter på söksajter har frågat mig om jag kan tänka mig att vidta åtgärder så att den rätt som benämns ”rätten att bli bortglömd” vidgas till att omfatta också uppgifter om till exempel ålder eller antal personer i hushållet för att minska risken att människor genom dessa uppgifter utsätts för rån och andra övergrepp. Jag ser allvarligt på brottslighet som riktas mot äldre, inte minst när brotten begås i deras eget hem. Jag har också stor förståelse för att enskilda kan känna sig utsatta när information om deras personliga och privata förhållanden offentliggörs på nätet. När det handlar om personuppgifter som offentliggörs på sajter som har ett s.k. utgivningsbevis är det viktigt att komma ihåg att sådana sajter åtnjuter yttrandefrihetsgrundlagens skydd. Grundlagsregleringen i yttrandefrihetsgrundlagen bygger bl.a. på en strävan att utsträcka de särskilda yttrandefrihetsrättsliga grundprinciperna till nya tekniker för masskommunikation. Det var också denna strävan som 2003 låg till grund för införandet av det frivilliga grundlagsskyddet för databaser genom utgivningsbevis. Syftet med det frivilliga grundlagsskyddet var alltså att sträcka ut yttrandefrihetsgrundlagens starka skydd för internetpubliceringar till andra aktörer än traditionella massmedieföretag. En uppfattning som verkar vara allmänt spridd är att utgivningsbevisen systematiskt används i andra syften än i syfte att sprida innehåll som faktiskt bidrar till ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. De kartläggningar och analyser av verksamheter med utgivningsbevis som har gjorts visar dock bl.a. att de i allt väsentligt bedrivs på ett seriöst och ansvarstagande sätt. Verksamheter som tillhandahåller söktjänster som offentliggör känsliga personuppgifter om t.ex. hälsa och politiska åsikter har emellertid ansetts innebära särskilda risker för den personliga integriteten. Sådana söktjänster är det också möjligt att ingripa mot med stöd av nya bestämmelser i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. gav regeringen också tryck- och yttrandefrihetskommitté i uppdrag att överväga om inte möjligheten att ingripa mot söktjänster även bör omfatta tjänster som offentliggör uppgifter om enskildas lagöverträdelser. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Jag vill avsluta med att framhålla att jag tar integritetsfrågor och frågor om brottslighet riktad mot äldre på största allvar. är det viktigt att ha med sig att alla ytterligare förstärkningar av integritetsskyddet på tryck- och yttrandefrihetsområdet kräver grundlagsändringar. Sådana ändringar måste övervägas och beredas omsorgsfullt. Jag följer den här frågan noga men har inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H712879 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:879 av (C) Remiss till markägarorganisationer har frågat mig om att låta LRF vara en av de angiva remissinstanser för de ärenden som hanteras av . Jag vill inledningsvis förtydliga att alla som vill alltid har möjlighet att ta del av ärenden vid och lämna synpunkter på dessa. Jag vet också att arbetar för att digitalisera processen för koncessionsansökan vilket kommer underlätta för samtliga intressenter att följa, få information och inkomma med synpunkter i koncessionsärenden. Som jag uppfattat frågan handlar den om det utskick för yttranden som gör i tillståndsärenden i enlighet med elförordningen (8 §). Där inkluderas , berörda kommuner, Försvarsmakten, berörda mark- och sakägare samt berörda nätkoncessionärer. Därutöver remitterar ofta, men inte alltid, till berörda myndigheter, exempelvis och , för att få information till ärendet. Det är som bedömer vilka intressenter som bör inkluderas i varje ärende för att tillräcklig information ska komma in i ärendet eller som av andra skäl bör få yttra sig. Utgångspunkten är att alla sakägare ska kunna yttra sig i ärendet. Vidare har vissa miljöorganisationer, som inte är sakägare, rätt att överklaga beslut enligt och ellagen. väljer därför ibland att ta med dessa organisationer vid remitteringen. Min bedömning är att regelverken i detta fall inte behöver utvidgas, utan att vi istället ska fortsätta utveckla myndigheternas möjlighet att utnyttja digitaliseringens möjligheter för att ärendena ska kunna bli transparenta och enkla att följa för samtliga intressenter.
frs · H712880 · 2020-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:880 av (KD) Statligt driftsstöd till regionala flygplatser har frågat mig om hur regeringen ser på de förslag som framförts i debatten angående statligt driftsstöd till regionala flygplatser. Jag är medveten om att flygets förutsättningar är en fråga som är uppmärksammad på flera håll i landet. Det finns ett statligt driftsstöd . Airport får i statligt driftsstöd. Inom Infrastrukturdepartementet pågår en översyn avseende de regionala flygplatsernas förutsättningar.
frs · H712881 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:881 av (SD) Värderingsstyrd slöja i förskolan har frågat mig om jag anser att värderingsstyrd slöja i förskolan på såväl barn som personal står i strid med och således i strid med rådande svensk lagstiftning och om ja, vad jag avser att göra åt saken och om nej, hur jag motiverar att en kvinnoförtryckande värderingsstyrd slöja inte står i strid med konventionens lydelse om att alla barn har lika värde och samma rättigheter och inte får diskrimineras. Utbildningen i såväl förskolan som ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Alla som verkar inom förskolan och skolan ska främja aktning för människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män, flickor och pojkar, samt solidaritet mellan människor. Jag upprörs när jag nås av medieuppgifter om att personal i förskolan kan tänka sig att kontrollera och tvinga barn att bära slöja. Detta är helt oacceptabelt. Barn och elever ska inte tvingas att bära slöja mot sin egen vilja i förskolan eller skolan. Barn och elever ska ges förutsättningar att själva forma sina egna uppfattningar gällande religion eller annan trosuppfattning. Diskriminering på grund av religion är enligt diskrimineringslagen förbjuden på bl.a. skolområdet. Att bära religiös klädsel kan vara ett uttryck för religionsfriheten, som skyddas i regeringsformen och i . Den reviderade läroplanen för förskolan som tillämpas fr.o.m. understryker vikten av respekt för att barnets rätt till kroppslig och personlig integritet. Att kontrollera eller begränsa barns och elevers val av kläder kan i vissa fall vara uttryck av hedersrelaterat våld och förtryck vilket inte ska få förekomma i förskolan eller skolan. Hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttrycksformer kränker individens frihet och är allvarliga samhällsproblem. Förskolans och skolans personal är enligt socialtjänstlagen skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att barn far illa. I den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, de gröna, anges att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck ska öka i skolan.
frs · H712882 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:882 av (SD) Arbetet med inre utlänningskontroller har frågat mig om regeringen tänker intensifiera arbetet med inre utlänningskontroller ytterligare framgent för att förmå fler som inte har rätt att vistas här att lämna vårt land. Utförandet av inre utlänningskontroll bedrivs som annat polisiärt arbete av , inte av regeringen. Det regeringen däremot gör är att ge så goda förutsättningar som möjligt för att kunna utföra sina uppdrag. Detta har regeringen gjort genom att fortsätta sin historiska satsning på med tillförande av resurser och genom arbetet med målet om 10 000 fler polisanställda. arbete med inre utlänningskontroll är ett viktigt verktyg för att kunna veta vilka som vistas i landet, och en del i ett fungerande återvändande. Därigenom är det också en viktig del i en fungerande asyl- och migrationspolitik. Regeringen har därför i regleringsbrevet för uppdragit åt myndigheten att fortsätta sin kompetensutveckling rörande inre utlänningskontroll och att säkerställa att den sker rättssäkert och effektivt. arbetar kontinuerligt med detta uppdrag genom bland annat teknisk utveckling. har utökade möjligheter att utföra arbetsplatsinspektioner för att upptäcka arbetsgivare som anställer utländska medborgare som saknar tillstånd för att vistas och arbeta i landet. Regeringen har också beslutat en lagrådsremiss med förslag på utökade befogenheter för när de genomför en inre utlänningskontroll. Jag följer frågan om inre utlänningskontroller noga och kan konstatera att myndigheten arbetar aktivt med att utveckla sitt arbete i enlighet med sitt uppdrag från regeringen. Jag avser därför inte vidta några ytterligare åtgärder i frågan.
frs · H712883 · 2020-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:883 av (SD) Licensiering av SMR-reaktorer har frågat statsrådet vilken beredskap det finns i hos ansvariga myndigheter för att kunna licensiera SMR-reaktorer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt 5 § lagen om kärnteknisk verksamhet, krävs det tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet, t.ex. att uppföra och driva en kärnkraftsreaktor. Det är regeringen som prövar en sådan ansökan efter att granskat underlaget, inhämtat de yttranden som behövs och med ett eget yttrande överlämnat handlingarna i ärendet till regeringen. Enligt 3d § förordningen 1983:14 om kärnteknisk verksamhet får meddela närmare föreskrifter om innehållet i och utformningen av en ansökan om tillstånd till kärnteknisk verksamhet. Vidare ska även en prövning enligt ske. Den rättsliga ordningen för att tillståndspröva nya kärnkraftreaktorer är dock oberoende av storleken på en reaktor. Små modulära reaktorer (SMR) är ett samlingsbegrepp för olika typer av mindre reaktorer som flera tillverkare nu håller på att utveckla. De är ännu i ett tidigt stadium och endast några enstaka sådana tillståndsprövningar (licensieringar) har gjorts internationellt. följer utvecklingen och om svensk industri skulle börja intressera sig för att investera i en sådan teknik, kommer myndigheten att utveckla sin kapacitet att kunna hantera en ansökan om att uppföra en SMR-reaktor såväl som det regelverk mot vilket en prövning skulle göras. Jag har dock inte fått några signaler om att så skulle vara fallet.
frs · H712884 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:884 av (SD) Slopat karensavdrag för personal inom förskolan har frågat utbildningsministern om hon är beredd att reformera och slopa karensavdraget för personal inom förskolan för att förbättra personalens arbets- och anställningsförhållanden samt bidra till ökad hälsa, ökat välmående och minskad stress. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bestämmelserna om karensavdrag trädde i kraft , i enlighet med regeringens förslag (prop. 2017/18:96). Syftet med införandet av karensavdrag var i första hand att uppnå en mer rättvis självrisk i samband med sjukfrånvaro. Med de tidigare bestämmelserna om karensdag kunde arbetstagare med koncentrerad arbetstid förlora en relativt stor del av inkomsten om karensdagen inföll med ett långt arbetspass. I förhållande till arbetstagarens inkomst kunde avdraget procentuellt sett bli än högre för dem med koncentrerat deltidsarbete. Vidare innebar reglerna att arbetstagaren fick ett relativt litet avdrag för karens om han eller hon sjukanmälde sig sent . Därför avskaffade regeringen karensdagen och införde ett karensavdrag. Jag välkomnar intresse för villkoren för personal inom förskolan. Införandet av karensavdraget var ett viktigt steg för den ekonomiska tryggheten vid sjukfrånvaro. Regeringen avser att, så som aviserades i den aktuella propositionen, följa upp att reformen får avsedda effekter.
frs · H712885 · 2020-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:885 av (SD) Minskande kontanthantering har frågat mig hur jag avser att säkerställa att kontanter accepteras som betalningsmedel för konsumenter och för företagare. Kontantanvändningen har minskat i samhället. Många näringsidkare, i synnerhet inom servicebranscher som hotell och restaurang, har slutat att acceptera kontant betalning. Inom handeln, särskilt inom dagligvaruhandeln, accepterar dock fortfarande majoriteten av butikerna kontanter. Sedlar och mynt som ges ut av , kontanter, är enligt riksbankslagen lagligt betalningsmedel. Det står dock näringsidkare fritt att avtala om annan betalning. Detta avtal kan ske genom att sätta upp en skylt i butik att kontanta betalningar inte accepteras. I delbetänkandet Tryggad tillgång till kontanter (2018:42) övervägde den parlamentariskt sammansatta frågan om att ställa krav på handlarna att acceptera kontanter. Kommittén drog emellertid slutsatsen att det skulle innebära en oproportionerlig inskränkning av näringsfriheten . har därefter givit regeringen tillkänna att tillsätta en utredning om statens roll på betalningsmarknaden och även utreda innebörden av begreppet lagligt betalningsmedel samt hur det eventuellt behöver anpassas till dagens digitala betalningsmarknad. Ärendet bereds i .