ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812630 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:630 av (M) Transporter och mobilitet i händelse av kris har frågat försvarsministern om han avser att göra en nationell planering för beredskap och drivmedelshantering i händelse av en kris. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Precis som påpekar är vikten av en fungerade drivmedelsförsörjning i händelse av en kris en mycket angelägen fråga. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) och propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) långsiktiga satsningar för att stärka och ytterligare intensifiera återuppbyggnaden av det civila försvaret. I fredstid utgörs verksamheten inom civilt försvar av beredskapsplanering och förmågehöjande insatser. Föreslagna satsningar inom civilt försvar kommer även att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera fredstida kriser. Medel föreslås tillföras (), som har det samordnande ansvaret för den övergripande försörjningstryggheten inom energiområdet, däribland inom olje- och drivmedelsförsörjningen. ansvar innebär exempelvis att ta fram strategier och åtgärdspaket för att hantera störningar och myndigheten är särskilt ansvarig för att planera och vidta förberedelser för att skapa förmåga att förebygga och hantera sårbarheter och motstå hot och risker under en kris eller vid höjd beredskap och då ytterst krig. har också uppdaterat beredskapsplanen för drivmedelsförsörjningen.
frs · H812631 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:631 av Kopparklint (M) Omvårdnad och behandling av långtidssjuka covid-19-patienter Kopparklint har frågat mig om hur jag ämnar verka för att långtidssjuka covid-19-patienter får rätt omvårdnad och medicinsk behandling, i rätt tid, oavsett vilken region i landet de tillhör. Frågeställaren har rätt i att det ska vara en självklarhet att bli tagen på allvar av sjukvården, det vill säga att få rätt omvårdnad och medicinsk behandling, i rätt tid, oavsett region i landet. Regeringen arbetar aktivt för att alla, inklusive långtidssjuka covid-19-patienter, ska få den omvårdnad och behandling de behöver. Ny kunskap genereras löpande och vården har blivit bättre på att behandla de som insjuknar i covid-19. har exempelvis färre personer behövt intensivvård jämfört med . Att främja förutsättningarna för hälso- och sjukvården och stötta regionernas arbete med omvårdnad och behandling är av högsta prioritet. Regeringen tillför därför bland annat till regionerna respektive 2022 för att hantera uppskjuten vård till följd av covid-19 och covid-19 relaterad vård. Sjukvårdshuvudmännen ansvarar sedan för att prioritera och fördela resurserna enligt behovsprincipen. Det är av stor vikt att så mycket kunskap som möjligt om långtidssjuka covid-19-patienter, och rehabiliteringsmöjligheter för dessa, tas fram. Därför har SBU i uppdrag att genomföra en systematisk översikt avseende patienter som har långvariga symptom av covid-19. Det handlar bland annat om att sammanställa det vetenskapliga underlag som finns avseende vård, behandling och rehabilitering. I uppdraget ingår att ta del av internationella data och erfarenheter på området. SBU ska även redovisa en uppskattning av förekomsten av olika långvariga symptom som har samband med genomgången eller långvarigt pågående covid-19-infektion. Uppdraget ska slutredovisas . har ett pågående arbete inom långtidssjuka i covid-19 som ingår inom ramen för sitt uppdrag. Bland annat pågår ett arbete i Nationell arbetsgrupp för uppföljning av covid-19, där ingår. arbetar också med att ta fram ett försäkringsmedicinskt beslutstöd. I det arbetet följer kunskapsutvecklingen regelbundet. Regeringen fortsätter att noga följa frågan om långtidssjuka av covid-19 och kommer att vidta de åtgärder som kan krävas för att få ökad kunskap på området.
frs · H812632 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:632 av (M) Ytterligare krisstöd till företag har frågat mig om jag avser att införa ytterligare stödåtgärder och kompensation till drabbade företag givet nya restriktiva åtgärder såsom den begränsning om maximalt åtta personer i offentliga sammankomster som lagts fram. Spridningen av det nya coronaviruset innebär en fara för liv och hälsa och omfattande konsekvenser för stora delar av samhället. Många företag och företagare är hårt drabbade, bl.a. företag i de branscher som berörs av den nya begränsningen om att det som huvudregel är förbjudet att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar med fler än åtta deltagare. Sådana begränsningar ska dock inte gälla längre än nödvändigt och utgångspunkten är att det här är en punktinsats som inte ska gälla längre än från ikraftträdande. Behovet av förordningen i nuvarande form kommer, i nära dialog med bl.a. , att omprövas löpande. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder i syfte att mildra konsekvenserna för jobb och företag, bland annat stöd via korttidsarbete, omställningsstöd, samt omsättningsstöd till enskilda näringsidkare, anstånd med skatteinbetalningar samt lättnader i a-kassan för företagare. Regeringen följer kontinuerligt effekten av de presenterade stödåtgärderna, och som regeringen meddelat, avses dessa att förlängas.
frs · H812633 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:633 av (M) Svenskt medlemskap i har frågat mig om regeringen avser vidta åtgärder så att ska kunna bli medlem i Nato. Den militära alliansfriheten tjänar väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . Den förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med fördjupade försvarssamarbeten, särskilt med , och en trovärdig nationell försvarsförmåga. Regeringen har därför varit tydlig med att det inte är aktuellt med några tvära kast i den svenska säkerhetspolitiken. Det är ingen politisk riktning som den här regeringen kommer att förändra. har samarbete med Nato fördjupats. Det är regeringens inriktning att bör fortsätta att utveckla samarbetet med Nato inom ramen för partnerskapet. Jag välkomnar Natos beslut att förlänga vår status som så kallad ””, vilket möjliggör ett fortsatt skräddarsytt partnerskap.
frs · H812634 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:634 av (M) hamn har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att stärka och utveckla och hamn. Regeringen genomför nu en omfattande satsning på sjöfarten bland annat genom kraftigt ökade statliga investeringar i farleder. I den nu gällande nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen har satsats på investeringar i farleder och slussar vilket är en flerdubbling jämfört med föregående plan. Bland de satsningar som kommer att genomföras kan nämnas farledsfördjupningen in till hamnen i . De principer som råder när det gäller ansvaret för farleder som nyttjas av handelssjöfarten, dvs för transporter av gods och/eller passagerare, är att hamnen ansvarar innanför ett hamnområde och staten genom utanför ett hamnområde. hamn nyttjas huvudsakligen av fiskefartyg, dvs. det rör sig inte om handelssjöfart. Det är viktigt att det även finns goda förutsättningar förfiskerinäringen i . Jag kan konstatera att ansvaret för hamn och ansvaret för en eventuell muddring av farleden till hamn ligger på .
frs · H812635 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:635 av (M) Regelverk för farliga kemiska ämnen i byggprodukter har frågat mig om jag påbörjat något arbete i syfte att ta fram ett regelverk på nationell nivå eller EU-nivå för farliga kemiska ämnen i byggprodukter. Den har tillsamman med likasinnade medlemsländer verkat för en ambitiös kemikaliestrategi inom EU som förbättrar skyddet av våra medborgare och miljön. Det meddelande som Europeiska kommissionen presenterade − Kemikaliestrategi för hållbarhet. På väg mot en giftfri miljö (COM (2020) 667 final) − måste därför ses som en stor framgång för regeringens påverkansarbete. I linje med den europeiska gröna given är strategins mål en giftfri miljö där kemikalier produceras och används på ett sätt som maximerar deras bidrag till samhället, som man undviker skador på vår planet och på nuvarande och kommande generationer. Kommissionen kommer att minimera förekomsten av potentiellt skadliga ämnen i produkter genom att införa lagstiftningskrav. De produktkategorier som är prioriterade är de som påverkar sårbara befolkningsgrupper och de som har störst potential för cirkularitet, såsom bland annat byggmaterial och byggnader. Kemikalieinspektionen lämnade ett förslag till regeringen att nationella gränsvärden läggs fast för hur mycket hälsoskadliga kemiska ämnen som får avges från byggprodukter. Parallellt med beredningen av det förslaget kom den EU-rättsliga praxisen att utvecklas på ett sätt som försvårade möjligheten att på ett enkelt sätt införa nationella särregler av det aktuella slaget. Mot den bakgrunden, och med hänsyn till de signaler som kom från kommissionen om vikten av att ta fram gemensamma regler på EU-nivå om skadliga ämnen i konsumenttillgängliga produkter, gjordes bedömningen att det inte fanns skäl att gå vidare med Kemikalieinspektionens förslag. Ärendet har därför avslutats och lagts till handlingarna. Regeringen fortsätter nu arbeta för en ambitiös EU-lagstiftning som minimerar potentiellt skadliga ämnen i bland annat byggmaterial och byggnader.
frs · H812636 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:636 av (M) Klassningen av kärnkraft och vattenkraft i EU:s taxonomi samt fråga 2020/21:641 av (SD) EU:s taxonomi för gröna investeringar har frågat energi- och digitaliseringsministern vilka åtgärder som statsrådet avser att vidta för att säkerställa att vattenkraften och kärnkraften ska klassas som hållbara investeringar i den så kallade taxonomin. har frågat mig vad regeringen tänker göra för att säkerställa att kring taxonomin för hållbara investeringar blir till fördel för berörda svenska näringar och inte till ett hinder för i vår strävan att ytterligare minska nettoutsläppen med bibehållen och gärna ökad industriell kapacitet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Regeringen stödjer ambitionen att klassificera miljömässigt hållbara verksamheter i ekonomin genom EU:s taxonomi. har från början varit ett av de mest pådrivande länderna i att EU ska ta sig an hållbarhet inom kapitalmarknadsunionen och har därefter tagit en aktiv roll även i taxonomiförhandlingarna. Vi har i dessa förhandlingar fått gehör för flera, för , viktiga frågor, så som en hög miljöambition, teknikneutralitet, förutsägbara regler för förnybar elproduktion, undvikande av överlappande lagstiftning samt att taxonomin ska användas för alla finansiella produkter och inte enbart skapa extra rapporteringskrav för de som redan jobbar med hållbarhet. har kommissionen publicerat utkastet till delegerad akt och regeringen kommer självklart att fortsätta agera för svenska intressen och en ambitiös taxonomi. Vi avser bl.a. att svara på konsultationen och ha direktkontakter med kommissionen. och på berörda myndigheter analyseras utkastet till delegerad akt. I har vi infört nya bestämmelser avseende omprövning av tillstånden för samtliga vattenverksamheter för produktion av vattenkraftsel. Syftet med de nya bestämmelserna är att säkerställa att vattenkraftverk och dammar är utformade och drivs på ett sådant sätt att de lever upp till bestämmelser och EU-rättsliga åtaganden vad gäller krav på miljöanpassning. Det är givetvis angeläget att miljöanpassning av vattenkraften ses som en grön investering. Regeringen avser i de fortsatta förhandlingarna verka för detta. Vad gäller kärnkraften specifikt så varken utesluter eller inkluderar förordningen uttryckligen kärnenergi i listan över kvalificerade miljömässigt hållbara verksamheter, den bedömningen delegeras till kommissionen. Kärnkraften finns ej heller med i utkastet till delegerad akt. Frågan utreds vidare inom kommissionens speciella gemensamma forskningscenter.
frs · H812637 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:637 av (M) Lärarnas dokumentationsbörda har frågat mig om jag ämnar tillsätta en utredning om lärarnas dokumentationsbörda. Fokus i skolan ska vara på kunskap och bildning. Alla elever har rätt att utvecklas och skolan ska ge alla elever möjlighet att nå kunskapskraven oavsett bakgrund och behov. Därför måste alla skolor vara bra skolor. En avgörande faktor för att höja resultaten och måluppfyllelsen i skolan är undervisningens kvalitet. Lärares arbetstid ska ägnas främst åt undervisning och arbetsuppgifter relaterade till undervisning. Flera insatser har genomförts för att minska lärares och rektorers administrativa börda. Bl.a. infördes digitaliserade nationella prov och antalet nationella prov minskades. I syfte att avlasta lärare så att de kan ägna mer tid åt att förbereda och utveckla sin undervisning beslutade regeringen om statsbidrag för att fler lärarassistenter och personal inom elevhälsan ska kunna anställas i skolan. På uppdrag av regeringen har även tagit fram ett webbstöd till huvudmän och rektorer om hur lärare kan avlastas med lärarassistenter och andra kompetenser som t.ex. socionomer. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för bl.a. lärare och förskollärare att utföra sina uppdrag. I uppdraget ingick att undersöka vilka administrativa uppgifter som läggs på lärare och skälen till detta samt se över vilka möjligheter det finns att minska mängden sådana uppgifter (dir 2016:76). I slutbetänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) analyserar utredningen dokumentationskraven och den administrativa bördan ingående. Utredningen konstaterar att viss dokumentation och administration krävs för att fullgöra kraven i skolförfattningarna men att en del av dokumentationen utförs med andra syften än att den behövs för undervisningen eller för att den krävs av lagstiftningen. Utredningen identifierar bl.a. den dokumentation som genereras av anmälningar till Skolinspektionen som ett sådant område där s.k. överdokumentation uppstår. Många lärare överdokumenterar på grund av risken att bli anmäld till Skolinspektionen. gav regeringen i uppdrag att utreda klagomålshanteringen i skolväsendet (U2020/03117). I uppdraget ingick bl.a. att ta fram rekommendationer för att fler ärenden ska hanteras av huvudmannen och hur lärares och rektorers dokumentation i samband med klagomål och anmälningar kan minska. Uppdraget har redovisats . Lärare ska ägna sin tid åt det som de är proffs på – att förbereda, genomföra, följa upp och utveckla sin undervisning.
frs · H812638 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:638 av (M) Konsekvenser av att stänga har frågat mig vilka konsekvenser som regeringen anser att stängningen av kommer ha på det svenska elsystemet och på möjligheter att nå klimatmålet. Till att börja med håller jag med om att vi ska ta klimatutmaningen på största allvar. ska bli ett fossilfritt föregångsland. Jag håller också med om vikten av koldioxidfri elproduktion som en central byggsten som kan bidra till omställningen. Ökad elektrifiering kommer behövas för omställningen till nettonollutsläpp i såväl transportsektorn som industrin. Därför är det positivt att har historiskt stora elöverskott och därmed stor nettoexport av el. ska även fortsättningsvis ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. kraftbalans har blivit mer ansträngd , men har stor kapacitet på elförbindelserna till grannländer och (Svk) bedömer att risken för effektbrist är liten, även på . Inga elförbrukare har heller behövt kopplas bort på grund av effektbrist i . Mot bakgrund av bland annat sommarens händelser uppdrog regeringen åt Svk att beskriva affärsverkets pågående arbete med stödtjänster för upprätthållande av normal drift. Svk ska också redovisa en tidsplan som beskriver vilka samhällsekonomiskt motiverade åtgärder som verket planerar att vidta framöver. Svk ska dessutom vid behov och med stöd av en konsekvensbedömning lämna fullständiga förslag på nya teknikneutrala, samhällsekonomiskt motiverade ersättningsmodeller för relevanta tjänster och ändringar i regelverk som berör stödtjänster, avhjälpande åtgärder och skyddstjänster för att bidra till hög driftsäkerhet.
frs · H812639 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:626 av (M) Åtgärder för att undvika elkris och fråga 2020/21:639 av (M) Åtgärder mot effektbrist har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa en trygg elförsörjning och för att undvika elproblem under den kommande vintern givet Svenska kraftnäts besked om kraftigt ökat underskott när elförbrukningen är som högst den kommande vintern. har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika effektbrist och bortkoppling av kunder från elnätet . En robust el- och energiförsörjning med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle och för klimatomställningen med ökad elektrifiering. Tillgången till el i är god. nettoexporterade rekordmycket el med mycket låga utsläpp av koldioxid och även har nettoexporten varit mycket stor. Inga elförbrukare har heller behövt kopplas bort på grund av effektbrist i . Jag kan konstatera att () bedömer risken för effektbrist i som fortsatt låg. visar Svenska kraftnäts analyser att överföring av el blir viktigare, både från andra länder och inom . Mot denna bakgrund ser jag mycket positivt på Svenska kraftnäts stora nätförstärkningsprojekt som är nödvändigt för att genomföra energiomställningen och för att möta det ökade kapacitetsbehovet. Satsningen innebär en kraftig förstärkning av överföringsförmågan från norra som är ett överskottsområde vad gäller el. Jag vill även i detta sammanhang lyfta fram att genomför historiskt stora investeringar i ny elnätkapacitet. Den kommande treårsperioden planeras investeringar på , jämfört med . Det är relevant i detta sammanhang att även lyfta fram att regeringen beslutade att förlänga den så kallade effektreserven till 2025. Effektreserven ska finnas tillgänglig för att säkerställa att det alltid finns eleffekt när behovet är som störst. vill jag betona vikten av att utnyttja de möjligheter som finns vad gäller ökad användarflexibilitet och lokala effektmarknader såsom SthlmFlex och Coordinet, vilket skulle kunna minska effekttoppen under topplasttimmen och därmed underlätta effektbalansen. Exempelvis uppdrog regeringen därför åt att tillvarata resultatet av Forum för smarta elnäts arbete och utifrån detta vidareutveckla såväl strategiskt som operativt arbete med smarta elnät. Jag avser att följa utvecklingen noga och är beredd att vidta ytterligare åtgärder om behov skulle uppstå.
frs · H812641 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:636 av (M) Klassningen av kärnkraft och vattenkraft i EU:s taxonomi samt fråga 2020/21:641 av (SD) EU:s taxonomi för gröna investeringar har frågat energi- och digitaliseringsministern vilka åtgärder som statsrådet avser att vidta för att säkerställa att vattenkraften och kärnkraften ska klassas som hållbara investeringar i den så kallade taxonomin. har frågat mig vad regeringen tänker göra för att säkerställa att kring taxonomin för hållbara investeringar blir till fördel för berörda svenska näringar och inte till ett hinder för i vår strävan att ytterligare minska nettoutsläppen med bibehållen och gärna ökad industriell kapacitet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Regeringen stödjer ambitionen att klassificera miljömässigt hållbara verksamheter i ekonomin genom EU:s taxonomi. har från början varit ett av de mest pådrivande länderna i att EU ska ta sig an hållbarhet inom kapitalmarknadsunionen och har därefter tagit en aktiv roll även i taxonomiförhandlingarna. Vi har i dessa förhandlingar fått gehör för flera, för , viktiga frågor, så som en hög miljöambition, teknikneutralitet, förutsägbara regler för förnybar elproduktion, undvikande av överlappande lagstiftning samt att taxonomin ska användas för alla finansiella produkter och inte enbart skapa extra rapporteringskrav för de som redan jobbar med hållbarhet. har kommissionen publicerat utkastet till delegerad akt och regeringen kommer självklart att fortsätta agera för svenska intressen och en ambitiös taxonomi. Vi avser bl.a. att svara på konsultationen och ha direktkontakter med kommissionen. och på berörda myndigheter analyseras utkastet till delegerad akt. I har vi infört nya bestämmelser avseende omprövning av tillstånden för samtliga vattenverksamheter för produktion av vattenkraftsel. Syftet med de nya bestämmelserna är att säkerställa att vattenkraftverk och dammar är utformade och drivs på ett sådant sätt att de lever upp till bestämmelser och EU-rättsliga åtaganden vad gäller krav på miljöanpassning. Det är givetvis angeläget att miljöanpassning av vattenkraften ses som en grön investering. Regeringen avser i de fortsatta förhandlingarna verka för detta. Vad gäller kärnkraften specifikt så varken utesluter eller inkluderar förordningen uttryckligen kärnenergi i listan över kvalificerade miljömässigt hållbara verksamheter, den bedömningen delegeras till kommissionen. Kärnkraften finns ej heller med i utkastet till delegerad akt. Frågan utreds vidare inom kommissionens speciella gemensamma forskningscenter.
frs · H812642 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:642 av Kopparklint (M) Personlig integritet vid misstänkt utbrott av matförgiftning Kopparklint har frågat justitie- och migrationsministern hur han ämnar verka så att den personliga integriteten bevaras vid anmälan av misstänkt utbrott av matförgiftning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt livsmedelslagstiftningen får livsmedel inte släppas ut på marknaden om de inte är säkra. Livsmedelsföretagare har ansvar för att de livsmedel de säljer eller serverar är säkra och uppfyller kraven i livsmedelslagstiftningen och EU:s medlemsstater ska övervaka och kontrollera att livsmedels-företagarna uppfyller de relevanta kraven i livsmedelslagstiftningen. Om man misstänker att man blivit matförgiftad av mat man köpt på restaurang bör man kontakta eller motsvarande i sin kommun. Anmälan utreds då av kommunen och då kan orsaken till matförgiftningen klargöras och eventuell spridning av smitta till andra kan förhindras. Kommuners utredningar av matförgiftningsutbrott är en tillsynsverksamhet som omfattas av reglerna om s.k. tillsynssekretess i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). När en anmälan om matförgiftning kommer in till kommunen blir anmälan en allmän handling och de uppgifter som framgår av anmälan kan begäras ut. Om uppgifter i en allmän handling begärs ut ska en sekretessprövning ske i varje enskilt fall av ansvarig kontrollmyndighet. Uppgifterna kan under vissa förhållanden omfattas av sekretess. Det kan även konstateras att i många kommuner kan anmälan göras på olika sätt. Anmälan kan lämnas muntligt eller skickas in skriftligt och vissa kommuner informerar även om att anmälan kan lämnas anonymt. Regeringen avser inte vidta några åtgärder avseende skyddet för den personliga integriteten för restaurangkunder som blivit matförgiftade.