ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111043 · 2020-03-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:1043 Brott mot mänskliga rättigheter i av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) har flera spektakulära händelser inträffat i som väckt internationell uppmärksamhet i medierna: det brutala nedslåendet av stora demonstrationer mot regimen i landets storstäder, nedskjutningen av ett ukrainsk civilt trafikflygplan, där alla i planet dödades, och den ansvarslösa hanteringen när det gäller spridningen av coronaviruset, som sannolikt kommer att kosta många människor livet. Det som inte röner samma uppmärksamhet är minoriteters, kvinnors och arbetande människors vardagsvillkor och kamp för sina rättigheter. deltog i en förstamajdemonstration utanför Islamiska republiken . Demonstrationen, som var anordnad av självständiga fackliga organisationer, slogs ned med brutalt våld av säkerhetspolisen. Många demonstrationsdeltagare arresterades. En del av dem frigavs senare mot borgen, men några fackliga ledare har dömts till långa fängelsestraff. Bussföraren och hans fackliga kamrat dömdes till fängelse och 74 piskrapp. har inte blivit beviljad frigivning mot borgen i avvaktan på att ställas inför rätta. Hon hålls fortfarande isolerad i fängelset, och ingen vet hur hon mår eller när hennes sak kommer att prövas. Hon har inte tillåtits ha någon kontakt med omvärlden. Hon är inte den enda som drabbats på detta sätt. Behandlingen av och är exempel på de förbrytelser som den iranska regimen begår mot demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Våldet mot demonstranterna som kostade mer än tusen människor livet, nedskjutningen av det ukrainska trafikflygplanet och regimens hantering av coronasmittan är allvarliga saker, men det finns ett vardagligt förtryck som även det är livshotande och måste uppmärksammas. De saker jag nämnt ovan visar alla på en oerhörd brist på respekt för människoliv och för FN:s konvention för mänskliga rättigheter som har skrivit under, inte minst de vardagliga förbrytelser som i alltför liten utsträckning röner uppmärksamhet i världens medier. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer regeringen att kräva av den iranska regimen att den ska inse sitt ansvar för det folk den har makten över och respektera FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och arbetande människors rätt att organisera sig och ge uttryck för sina tankar och åsikter, t.ex. för , Ahmadreza Djalali med flera?
fr · H7111044 · 2020-03-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:1044 Det handskrivna ordet av (SD) till Utbildningsminister (S) Lärare i gymnasieskolan har uppmärksammat att allt fler elever som lämnar högstadiet för vidare studier på gymnasienivå kan skriva för hand och har svårt för att stava, sätta ut skiljetecken och stor bokstav. Gymnasieläraren , som undervisar i svenska och historia samt även är skoldebattör, hänvisar till forskning som menar att handskriften är tätt sammankopplad med lärande. Enligt forskaren och handkirurgen skapar handens rörelser ett sorts minnesspår i hjärnans motoriska och sensoriska delar som främjar inlärning och memorering. En studie publicerad i tidskriften 2014 visade att studenterna fick en djupare förståelse för innehållet i en föreläsning när de antecknade för hand jämfört med när de antecknade på en dator. Studenterna som antecknade för hand använde i högre grad sina egna ord, vilket tyder på att de bearbetade informationen mer, enligt forskarna. Digitala verktyg och digital kompetens behövs såväl i samhället som i den svenska skolan, men inte på bekostnad av användandet av papper, penna och det handskrivna ordet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Hur avser ministern att agera för att det handskrivna ordet ska fortsätta att vara en naturlig del av den svenska skolan och kanske till och med stärkas i en alltmer digital värld?
fr · H7111045 · 2020-03-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:1045 Det nya coronaviruset av (SD) till Socialminister (S) har vi kunnat läsa om och följa spridningen av sjukdomen covid-19 som orsakas av det nya coronaviruset. Regeringen har återkommande kommenterat spridningen av viruset som ett prioriterat ärende för regeringen, varför statsministern bland annat ställt in ett besök i . Trots dessa uttalanden ser vi hur regeringen agerat långsamt, och många ställer med rätta frågan hur det kommer sig att det tagit så innan man stoppat flyg från exempelvis och . Att resenärer från riskzoner inte har stoppats för tester är också något som förvånat många invånare, då detta varit ett vanligt inslag i andra länder som tagit situationen på allvar. Flertalet insatta läkare och experter har ifrågasatt agerande då myndigheten återkommande försökt tona ned riskerna med detta nya virus. Som exempel har man jämfört det nya coronaviruset med vanlig säsongsinfluensa, trots betydligt allvarligare konsekvenser och ökad dödlighet. Den samhällsviktiga myndigheten har dessutom förminskat allvaret genom att ge motstridiga och otydliga besked samt sprida faktafel. Särskilt i då redan har en akut brist på såväl vårdplatser som händer inom vården är det oacceptabelt att regeringen och berörda myndigheter inte tar spridningen av det nya viruset på allvar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Avser regeringen att skärpa kontrollen av personer som riskerar ha blivit smittade av det nya coronaviruset eller verka för tydligare riktlinjer till de berörda myndigheter för att på ett effektivare sätt kunna förebygga smittspridning, och i sådana fall vad avser regeringen att göra?
fr · H7111046 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1046 Försvarsberedningen av (SD) till Försvarsminister (S) presenterade Försvarsberedningen idogt arbete sin rapport . kom Försvarsmaktens analys av Försvarsberedningens rapport, vilken visade att det saknas 55–för att de förslag som lagts i Värnkraft ska kunna genomföras. När detta blev känt krävde att Försvarsberedningen skulle återinkallas för att bringa klarhet i frågan. Försvarsministern svarade med att kalla samtliga partier till samtal. av samtal kan vi konstatera att Försvarsberedningen undanhållits beräkningar och dokument som är avgörande för att kunna kalkylera kostnaden för förslagen i Värnkraft. Vi kan också konstatera att det finns en majoritet i för att kalla in Försvarsberedningen igen. Min fråga till försvarsminister är: Är ministern nu beredd att återinkalla Försvarsberedningen?
fr · H7111047 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1047 betoning av kärnkraftens betydelse av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) På i den 24–var man mycket tydlig från med att vi inte kan nå FN:s klimatmål 2030 om inte andelen kärnkraft ökar, detta eftersom kärnkraft är det enda energislaget med tillräcklig effekt för att tillräckligt snabbt minska CO2-utsläppen från fossila bränslen. Min fråga till miljö- och klimatminister lyder: Delar ministern uppfattning att kärnkraften spelar en avgörande roll för att nå FN:s klimatmål till 2030, och avser ministern med anledning därav att vidta några åtgärder för att stärka kärnkraftens betydelse i arbetet med att nå målen?
fr · H7111048 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1048 Utredning om fri hyressättning i nyproduktion av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) står det att en utredning om fri hyressättning ska tillsättas /20. Enligt avtalet ska också en lagstiftning komma på plats . För att hinna genomföra en gedigen utredning och få på plats en lagstiftning som är genomtänkt börjar tiden rinna ut om avtalets tidsram ska hållas. Som svar på (M) skriftliga fråga (2019/20:643) skrev justitieministern: ”Ambitionen är att direktiv ska kunna beslutas och att uppdragen ska kunna genomföras utan försening.” Trots att det snart gått har inga direktiv beslutats, och ingen utredning har tillsatts. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När kommer utredningen att tillsättas, och anser ministern att tidsramen är möjlig att hålla?
fr · H7111049 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1049 Blåsarsymfonikernas förutsättningar av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) har uppdraget att driva regional musikverksamhet. Uppdraget medfinansieras av staten genom ett årligt ekonomiskt stöd från inom ramen för stödet till regional musikverksamhet. har uppdraget från Region kulturnämnd att driva länsmusikverksamheten i . Orkesterns historia går ända , och orkestern har etablerat sig som en av ledande blåsarsymfoniska orkestrar, med växande internationellt renommé. Orkestern utmärker sig för sin stora genrebredd, sina gränsöverskridande samarbeten, sin ovanligt jämställda programpolitik samt musik komponerad av svenska tonsättare. Blåsarsymfonikerna och Länsmusiken i har äldsta konserthus, Musikaliska på i , som sin hemmascen. är verksamheten hotad. Orkestern ska, efter ett förslag från kulturförvaltningens beställda utredning, separeras från Länsmusiken i och klara sig på egen hand. Dessutom kan huset Musikaliska säljas, vilket betyder att Blåsarsymfonikerna snart kan stå utan lokal och att publiken blir ett konserthus fattigare och går miste om ett stort antal konserter. nådde de båda verksamheterna, tillsammans med , en publik på nästan 102 000 personer, med över 900 konserter och musikaktiviteter. Detta med en självfinansieringsgrad på (vilket kan jämföras för övriga länsmusikorganisationer i landet). Blåsarsymfonikerna och Länsmusiken i är verksamma i 24 av regionens 26 kommuner. Jag vill med anledning av ovanstående fråga kultur- och demokratiminister : På vilket sätt ämnar ministern sätta sig in i Blåsarsymfonikernas situation och bidra till en ekonomisk lösning som också innefattar en lösning av lokalfrågan?
fr · H7111050 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1050 Yrkeslegitimation för perfusionister av (L) till Socialminister (S) En perfusionists arbete innebär att han eller hon tar över som vårt hjärta och våra lungor om vi behöver det. Det är perfusionisten som avgör vilken utrustning som krävs för att hålla oss vid liv vid hjärtkirurgi. De säkrar cirkulation och syresättning i våra egna organs ställe vid intensivvård, i hemmet och inför organdonation, och de ansvarar för blodåtervinning och för avancerad laboratorieutrustning, inte minst hjärt-lungmaskin och ECMO. Arbetet är i hög grad självständigt. Ingen annan i ett thoraxteam har den kompetens som krävs för att utföra det som perfusionisten gör. Ändå finns inga formella specificerade utbildningskrav eller någon behörighetsreglering i . Perfusionisternas grundutbildningar varierar; många är specialistsjuksköterskor, andra medicintekniska ingenjörer eller biomedicinska analytiker. För att klara av sina arbetsuppgifter genomgår de flesta en tvåårig masterutbildning vid (Scanscat) vid i . Detta är dock inte ett formellt krav, och det finns inte heller någon formell ribba som utländska utbildningar granskas efter och behöver nå upp till. I krävs brittisk utbildning för att man ska få anställas som perfusionist, eftersom patientskador inträffat där yrkesutövare med utbildning från andra länder varit inblandade. I och har perfusionister yrkeslegitimation. Även i och finns formella specialiseringskrav. Perfusionistens arbetsuppgifter är avancerade, självständiga och bokstavligen livsavgörande. Därför behöver denna yrkesgrupp enligt min mening skyddas av yrkeslegitimation. och Thoraxintensivvård stöttar en sådan förändring. Även stöder införandet av yrkeslegitimation. Själva har perfusionisterna länge drivit detta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Är ministern och regeringen villiga att arbeta för att införa yrkeslegitimation för perfusionister eller att överväga en sådan förändring?
fr · H7111051 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1051 Likvärdig skola av (SD) till Utbildningsminister (S) presenterades utredningen i möjligheter och utfall i den svenska skolan (SOU 2019:40). Skollagen (2010:800), SkolL, stadgar att utbildningen ska vara likvärdig utan att definiera vad en likvärdig utbildning är. Tre textavsnitt hämtade från SkolL anges i utredningen som underlag för tolkning och förklaring av innebörden: Alla ska, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning. (1 kap. 8 §.) I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. (1 kap. 4 § andra stycket.) Kommuner ska fördela resurser efter elevers förutsättningar och behov. (2 kap. 8 b §.) Författarna av utredningen utgår från att likvärdighet är synonymt med skolans kompensatoriska uppdrag och uttrycker följande målbeskrivning: ”Vi är alltså intresserade av att undersöka i vilken utsträckning skolan utjämnar skillnader mellan elever med olika förutsättningar, och därmed bidrar till målet om att alla barn ska ha lika möjligheter i livet.” Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Hur vill ministern skapa en likvärdig skola för alla?
fr · H7111052 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1052 och visselblåsare av (V) till Näringsminister (S) avslöjades det av , och NRC Handelsblad att det i den nederländska delen av hade förekommit oegentligheter i samband med upphandlingar. När tveksamheter i upphandlingar framkommit försökte då ett antal visselblåsare i personalen att uppmärksamma ledningen. Dessa visselblåsare har sedan på olika sätt blivit uppsagda eller lämnat sina tjänster. har den nyinrättade nederländska statliga institutionen voor Klokkenluiders, även kallad House of Whistleblowers, utrett fallet och slagit fast att agerat fel mot medarbetarna. Man kritiserar hur uppsägningen av personal gått till, och man riktar även kritik mot egen utredning av ärendet. De två anställda som myndighetens utredning fokuserar på uppger till exempel att vägrat dialog. För är det viktigt att visselblåsarfunktionen hos de statligt ägda företagen värnas och underlättas. Det är också viktigt att de statligt ägda företagen noggrant hanterar sin personalpolitik. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Hur avser ministern att följa upp hanteringen av ärendet hos och se till att visselblåsarfunktionen säkras?
fr · H7111053 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1053 Rättsväsendets beredskap för coronaviruset av (M) till Statsrådet (S) Utvecklingen av coronaviruset är ännu i ett tidigt skede i . Hur situationen kommer att utveckla sig är okänt. Kunskapen kring den troliga utvecklingen är begränsad, och rapporterna varierar mycket. En god beredskap är central för att kunna möta ett allvarligare scenario och stoppa spridningen. Många delar av samhället kan komma att påverkas om utvecklingen förvärras. Polisresurser kan komma att tas i anspråk, vilket skulle påverka polisens vardagliga brottsbekämpande arbete. En allvarligare smittspridning skulle också öka riskerna för poliser att utsättas för viruset i sitt arbete. Regeringen har riktat fokus och insatser mot sjukvården och näringslivet, men det är viktigt att beredskapen är god över hela samhället, inte minst för statens kärnfunktioner såsom polisen och övriga rättsväsendet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att säkerställa polisens beredskap i händelse av en förvärrad smittspridning av coronaviruset, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta framöver?
fr · H7111054 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1054 Systemet med åldersbedömningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) uppgav justitie- och migrationsminister att en utredning om medicinska åldersbedömningar skulle tillsättas . svarade statsrådet på en skriftlig fråga att utredningen skulle tillsättas . senare, , svarade statsrådet ”att en utredning kommer tillsättas så snart beredningen i är avslutad”. framkom det i att regeringspartierna inte är överens om utredningens direktiv. Inte heller tycks en överenskommelse vara nära att nås. Till sa att ”från vår sida är det viktigt att vi inte ifrågasätter om vi ska ha medicinska åldersbedömningar eller inte”. delar denna bedömning. Det vore olyckligt om diskussionerna i landar i att helt upphöra med medicinska åldersbedömningar. Möjligheten att medicinskt bedöma en ålder är ett av flera verktyg som myndigheterna har att använda för att göra en åldersbedömning. Det är viktigt att det finns ett väl fungerande och rättssäkert system för åldersbedömningar i . Att systemet med åldersbedömningar fungerar väl är viktigt av flera skäl. Det handlar om att barn inte ska blandas med vuxna, om att de ska prövas enligt regelverken som gäller för barn, om tilliten till systemet och om kostnader för mottagandet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Vilka åtgärder, förutom att bereda direktiv för en ännu inte tillsatt utredning, har ministern vidtagit för att systemet med åldersbedömningar ska vara väl fungerande?
fr · H7111055 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1055 Tjänstemannaansvaret av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) biföll flera motioner, bland annat undertecknads, som argumenterade för att återinföra tjänstemannaansvaret. Genom beslutet riktade ett tillkännagivande till regeringen. Med tanke på att myndigheters beslut har stor påverkan på enskildas situation är det viktigt att handläggningen är rättssäker och likvärdig. Det är därför viktigt att tjänstefel som begås ska vara en fråga för rättsväsendet att hantera i fler fall än vad som gäller . För att exemplifiera behovet av att följa beslut vill jag hänvisa till följande forskningsstudie. Den presenterades vid . I studien tillfrågades 700 kommunala tjänstemän om sin syn på miljöproblem och utvecklingen av det kapitalistiska systemet samt huruvida de var aktiva i en miljörörelse och satt på en nyckelposition i den kommunala administrationen. Studien kategoriserade sedermera svaren och fann att av de tillfrågade matchade kategorin ”miljöaktivist”. Hur tjänstemännen i studien hanterar sin roll i samband med beslut är naturligtvis personligt, och vi får förutsätta att de kan skilja på ämbetsmannarollen och sina privata intressen. Men av lätt insedda skäl kan icke gynnande beslut få den enskilde att misstänka att en handläggares privata intressen kan ha påverkat beslutet. svarade justitieministern på en skriftlig fråga (2018/19:686) från bland annat mig: ”Mitt tidigare lämnade besked att jag avser att återkomma till i frågan gäller fortfarande oförändrat.” Detta känns inte längre trovärdigt med tanke på att fattade sitt beslut . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När kommer regeringen att tillsätta en utredning för att se över lagstiftningen om tjänstemannaansvar, och när kan förvänta sig en proposition i frågan?
fr · H7111056 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1056 Ökade kostnader på grund av regelkrångel av (M) till Näringsminister (S) har sammanställt de uppskattade kostnaderna för regelkrångel som tillkommit extra . Man har beräknat kostnaderna till i merkostnad. Ökade kostnader för företagen är något som indirekt minskar konkurrenskraften och minskar medlen man kan avsätta för investeringar och forskning. Min fråga till näringsminister lyder: Hur ser ministern på den ökade kostnaden för våra företag vad avser regelkrångel, och avser ministern att ta några initiativ för att minska regelbördan?
fr · H7111057 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1057 Avskaffande av krav på danstillstånd av (M) till Statsrådet (S) beslutade att danstillståndet i ordningslagen skulle ses över med syfte att avskaffas. Det var en glädjens dag, och aldrig ska jag glömma den dansanta och rytmiska demonstration som ägde rum på . Äntligen röstade bort förbudet mot spontandans – något som har varit ett gissel för många restauranger, nattklubbar och barer att efterleva, inte minst med tanke på de ekonomiska konsekvenser det har kunnat få för deras verksamhet. Regeringen har utrett frågan och har även remissbehandlat densamma (Ds 2018:20) med svarstid . Det innebär att det nu har gått beslutade om ändringen, och det är beklagligt att beslutet ännu inte har realiserats. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : När kan emotse en proposition om tillstånd till offentlig danstillställning?
fr · H7111058 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1058 Hatbrott mot samer av (S) till Statsrådet (S) I kölvattnet av Girjasdomen har tonläget blivit mer hotfullt och hatiskt mot samer på både sociala medier och i samhället generellt. Polisen i norra har fått in åtskilliga anmälningar som rör hat och hot riktade mot samer och som uppges ha koppling till Girjasdomen. Merparten av de nu anmälda brotten har skett i olika forum på nätet, bland annat i sociala medier där det går att vara anonym. Polisen har tagit emot anmälningarna och utreder brotten, håller förhör och försöker säkra bevis, men polisen menar också att den här typen av hatbrott innebär stora svårigheter och är en utmaning att utreda. Det i sig har renderat i ett antal anmälningar om brott som i första hand rör ofredanden, olaga hot och hets mot folkgrupp. Men de senaste veckornas bestialiska plågande och dödande av renar måste ses som en eskalering och måste tas på allvar av samhället. Beskedet har mötts av fördömanden av brotten från samhället, polisen och politiken, men det har också renderat i nya kriminella handlingar riktade mot samerna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Bedömer statsrådet att polisen och har de verktyg och resurser som polis och åklagare behöver för att klara av att utreda den här typen av bestialiskt djurplågeri med koppling till hatbrott som riktas mot samer?
fr · H7111059 · 2020-03-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:1059 Samverkansgruppen för hälsa och life science av (L) till Socialminister (S) Inom ramen för regeringens innovationsråd har samverkansgrupper utsetts som ska arbeta med olika sakområden, bland annat hälsa och life science. Gruppen för hälsa och life science har 22 medlemmar. Patientperspektivet är tänkt att representeras av två personer som benämns spetspatienter, det vill säga människor med kronisk eller långvarig sjukdom, diagnos och/eller funktionsvariation, som kan mycket om sina egna hälsoutmaningar. De två spetspatienterna är mycket kunniga personer, och deras deltagande fyller en viktig funktion. Det gör även patientorganisationernas traditionellt förtroendevalda företrädare, de som utses demokratiskt för att representera alla medlemmar och för att få med många perspektiv. Jag uppskattar båda funktioner och ser dem som mycket värdefulla, men jag är inte övertygad om att de är utbytbara mot varandra. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kan regeringen överväga att även inkludera förtroendevalda patientföreträdare under arbetets gång i samverkansgruppen för hälsa och life science?