ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H81194 · 2020-09-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:94 Statens medieråds utförande av sitt uppdrag av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) har i uppdrag av regeringen att förstärka arbetet för ökad medie- och informationskunnighet (). I ett svar på tidigare frågor från (2020/21:33 och 2020/21:57) skriver kultur- och demokratiminister : ”I uppdraget ingår bland annat att skapa ett nätverk för aktörer som arbetar med frågor relaterade till och bygga upp en plattform för kunskaps- och informationsspridning. utformar självständigt genomförandet av uppdraget. Inom ramen för uppdraget har bildat ett nationellt aktörsnätverk som syftar till att utveckla kunskap och effektivisera arbetet inom området för att stärka medie- och informationskunnigheten. I nätverket ingår 21 myndigheter och organisationer. har bjudit in och samtliga statsbidragsberättigade studieförbund till nätverket. ingår studieförbunden () och Ibn Rushd.” I det senaste nyhetsbrevet från kommenterar man att det har börjat ställas frågor kring Muslimska och att svenska skattemedel går till att finansiera ett islamistiskt studieförbund. Man skriver i nyhetsbrevet: ”spreds i sociala medier det falska påståendet att inlett ett samarbete med ”Muslimska svenska nätverk”. Det hänvisades i sammanhanget till att studieförbundet är medlemmar i de skulle ha koppling till Muslimska . Ibn Rushds medlemskap i har också lett till två skriftliga frågor i till minister för kultur, demokrati och idrott . En fråga handlar just om kopplingen till Muslimska , den andra frågan handlar om Ibn Ruhsds lokala verksamhet i ." Att en svensk myndighets nyhetsbrev sprider falsk information och förnekar Ibn Rushds väldokumenterade kopplingar till Muslimska , som bland andra docent och professor kunnat klargöra, är mycket illa. Ännu mer illa är att man problematiserar riksdagsledamöters fullgörande av sina demokratiska uppdrag genom att de ställer kritiska frågor till regeringen. Man kan givetvis hävda att myndigheten endast konstaterar att frågor ställts i till ministern, men i kontexten framgår det tydligt att frågorna upplevs problematiska och besvärande och att de skulle vara felaktiga. Av denna anledning vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att säkerställa att i alla avseenden har förutsättningar att utföra sitt myndighetsuppdrag på sakliga och korrekta grunder?
fr · H81195 · 2020-09-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:95 Återvätning av torvmark av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I regeringens budgetproposition anslås en kraftfull ökning av medel för att återväta torvmark i förhoppning om att detta ska vara en effektiv klimatåtgärd. Slutsatsen bygger förmodligen på utredningen från Klimatpolitiska vägvalsutredningen. Men då betänkandet remissbehandlades framkom att flera instanser, bland annat Kungl. Skogs- och (KSLA ) anser att de vetenskapliga underlag som ligger till grund för återvätning som metod är bristfälligt. De påpekar också att det finns få praktiskt genomförda projekt och att ekonomin inte är tillräckligt belyst. Även (rapport 2018:30) påpekar att det ”finns brister i kunskaperna om återvätningens effekter”. Det är också intressant att ta del av forskning och erfarenheter från som visar att det är mycket svårt att reglera vattennivåerna för att utsläpp av växthusgaser ska kunna hindras. Detta alltså konstaterat i ett land som har mycket stora möjligheter att reglera vattennivån i sina marker. Med hänvisning till ovan vill jag fråga miljö- och klimatminister : Anser ministern att den föreslagna metodiken kan anses evidensbaserad och kostnadseffektiv?
fr · H81196 · 2020-09-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:96 Kadmiumfonden av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I budgetpropositionen läser jag under rubriken (s. 81) att det betalades in ca i avgifter till fonden. Det står också att handläggningskostnader för fonden uppgick till . Detta är ju helt oacceptabelt höga handläggningskostnader som i stället hade kunnat komma forskning till del. Med hänvisning till ovan vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att Kadmiumfondens medel inte ska gå förlorade i administrativa kostnader utan komma till faktisk nytta?
fr · H81197 · 2020-09-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:97 Generella dispenser för mobilkranar av (SD) till Infrastrukturminister (S) Vid förflyttning av mobilkranar krävs i regel en dispens eftersom fordonet är tungt i sin konstruktion. En större mobilkran har ofta en bruttovikt eller ett axeltryck som överstiger den tillåtna vikten på vägen. I regel utfärdas en dispens för tyngre fordon som anger vägsträcka som kan nyttjas. I dispensen anges villkor för hastighet, tider och broar samt vägtransportledare. Om förflyttning bara rör en kommun görs dispensansökan där. har ansvar för statliga vägar, och om transporten gäller flera kommuner samordnas ofta även dispensen på de aktuella kommunernas vägnät. För att möta kundernas och samhällets behov av effektiva och hållbara lyfttjänster och skydda vägar och broar samt för ett hållbart maskinutnyttjande, behövs ett snabbt och ändamålsenligt regelverk. Kommuner saknar ofta utbildade dispenshandläggare som effektivt kan handlägga ärenden som ibland kan vara komplicerade. En lösning är att ge huvudansvaret för dispenshanteringen och ge myndigheten tillräckliga medel för löpande utveckling av sitt it-stöd så att därmed blir samordnare för ansökningar även hos kommunerna. Aktörer inom branschen upplever att dispensförfaranden kan ta och emellanåt bli väldigt byråkratiska. Ett hinder är ofta att dispenser knyts till ett givet registreringsnummer, och därmed blir dispensen knuten till en given fordonsindivid. Uppstår ett haveri blir det att söka ytterligare en dispens trots att ersättningsfordonet kan vara ett identiskt fordon. Med generella dispenser knutna till fordonstyp i stället för registreringsnummer förenklas dispensförfarandet. Med en enda myndighet som utfärdar samtliga dispenser blir hanteringen avsevärt enklare. blir effektivare i hanteringen av rutinärenden och kan fokusera på komplicerade transporter. Med anledning av ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att möjliggöra att har huvudansvaret för dispensansökan även för kommunala vägar
fr · H81198 · 2020-09-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:98 Generella dispenser knutna till fordonstyp av (SD) till Infrastrukturminister (S) Vid förflyttning av mobilkranar krävs i regel en dispens eftersom fordonet är tungt i sin konstruktion. En större mobilkran har ofta en bruttovikt eller axeltryck som överstiger den tillåtna vikten på vägen. I regel utfärdas en dispens för tyngre fordon som anger vägsträcka som kan nyttjas. I dispensen anges villkor för hastighet, tider och broar samt vägtransportledare. Om förflyttning bara rör en kommun görs dispensansökan där. har ansvar för statliga vägar, och om transporten gäller flera kommuner samordnas ofta även dispensen på de aktuella kommunernas vägnät. För att möta kundernas och samhällets behov av effektiva och hållbara lyfttjänster och skydda vägar och broar samt för ett hållbart maskinutnyttjande, behövs ett snabbt och ändamålsenligt regelverk. Kommuner saknar ofta utbildade dispenshandläggare som effektivt kan handlägga ärenden som ibland kan vara komplicerade. En lösning är att ge huvudansvaret för dispenshanteringen och ge myndigheten tillräckliga medel för löpande utveckling av sitt it-stöd så att därmed bli samordnare för ansökningar även hos kommunerna. Aktörer inom branschen upplever att dispensförfaranden kan ta och emellanåt bli väldigt byråkratiska. Ett hinder är ofta att dispenser knyts till ett givet registreringsnummer och därmed blir dispensen knuten till en given fordonsindivid. Uppstår ett haveri blir det att söka ytterligare en dispens trots att ersättningsfordonet kan vara ett identiskt fordon. Med generella dispenser knutna till fordonstyp i stället för registreringsnummer förenklas dispensförfarandet. Med en myndighet som utfärdar samtliga dispenser blir hanteringen avsevärt enklare. blir effektivare i hanteringen av rutinärenden och kan fokusera på komplicerade transporter. Med anledning av ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att införa generella dispenser till fordonstyp i stället för registreringsnummer för mobilkranar
fr · H81199 · 2020-09-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:99 Missbruksvården av (SD) till Socialminister (S) Den pågående covidpandemin pressar välfärdssystemet hårt. Grupper som redan tidigare är särskilt utsatta i vårt samhälle far nu extra illa. följer hur personer med missbruk och beroende påverkas av krisen, och Kommuner och Regioner (SKR), socialchefer, beroendeverksamheter och företrädare för civilsamhället har lyft en oro för att rätt vård och stöd till gruppen riskerar att dröja. Detta gäller inte minst därför att tröskeln för att inleda vård och behandling kan ha höjts . Även i myndighetens register syns att vårdtillfällena för denna patientgrupp, precis som för andra, har minskat. Det kan bero på att många har avstått från att söka vård eller att det varit svårare att få vård. Även före pandemikrisen hade vården och stödet till personer med missbruk och beroende stora problem kopplade till bristande tillgänglighet och samverkan. Följsamheten till de nationella riktlinjerna för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor har varit låg inom hälso- och sjukvården. av patienterna i primärvården fick 2018 en åtgärd till följd av riskbruk av alkohol, medan andelen som bedömdes ha riskkonsumtion i befolkningen var . Vi har länge påpekat att den viktiga samordningen av insatser från hälso- och sjukvården respektive behöver utvecklas och samordnas på ett bättre sätt. uppgav av kommunerna att de har en aktuell överenskommelse om samverkan med regionen, enligt öppna jämförelser. Fungerande samverkan och vårdkedjor har visat sig ha stor betydelse för att insatserna till personer med missbruk, beroende och annan samsjuklighet ska ha effekt. Det är hög tid att samordningen mellan beroendevård, socialtjänst, psykiatri och primärvård stärks. Så länge pandemin pågår är det viktigt att behoven hos personer med missbruk och beroende fortsätter att uppmärksammas. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur tänker ministern se till att personer med missbruk och beroende får det stöd de behöver och att hjälpen inte åsidosätts på grund av bristande tillgänglighet och dålig samverkan mellan beroendevård, socialtjänst, psykiatri och primärvård?
frs · H7121929 · 2020-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1929 av (SD) Svenskt bistånd till Islamic Relief har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder för att stoppa svenskt bistånd till Islamic Relief och hur dessa åtgärder i så fall ser ut. Som jag har tydliggjort för , i mitt svar på fråga 2019/20:1898 och 2019/20:1913, är Islamic Relief en av Sidas strategiska humanitära partners och som sådan granskas organisationen regelbundet. Enligt både interna granskningar gjorda av Sida och externa granskningar som Sida tagit del av bedöms Islamic Relief ha goda förutsättningar att säkerställa kvalitet, och respekt för mänskliga rättigheter och de humanitära principerna. Detta uppges även gälla medel som kanaliseras vidare genom Islamic Relief Worldwide till exempelvis eller . Sida har bidragit med () till Islamic Relief för ett projekt i som genomfördes av Islamic Relief . Projektet genomfördes i som varit hårt drabbat av konflikt och med stora humanitära behov. Målet var att stärka utsatta människors levnadsförhållanden och skapa motståndskraft mot sjukdom genom bättre tillgång till rent vatten och hälsovård. Efter stora översvämningar i godkände Sida att Islamic Relief använde till en akut snabbinsats som genomfördes av Islamic Relief . Denna syftade till att bistå omkring 10 000 människor med livräddande insatser som innefattade provisoriska nödbostäder, vattendunkar, vattenreningstabletter och hygien-kit för att minska risken för vattenburna sjukdomar. Båda projekten har avslutats och rapporterats till Sida . Sida har därmed inget pågående stöd till Islamic Relief i . Regeringens instruktion till Sida ställer krav på att myndighetens verksamhet utgår från rättsstatens principer. Sida har interna rutiner och kriterier som gör gällande att alla organisationer som får finansiellt stöd av Sida ska dela myndighetens värdegrund om alla människors lika värde och respekt för jämlikhet och mångfald. Sida finansierar inte organisationer som av EU eller klassas som terroristorganisationer. Jag kommer att fortsätta ställa krav på Sida och andra myndigheter inom utvecklingssamarbetet för att säkerställa att verksamheten utgår ifrån rättsstatens principer, främjar respekt för mänskliga rättigheter och motverkar oegentligheter och korruption samt genomförs i enlighet med de humanitära principerna.
frs · H7121962 · 2020-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1962 av (SD) Fredsavtal mellan och och fråga 2019/20:1966 av (SD) Fredsavtal mellan och har frågat mig om min syn på fredsavtalet och på vilket sätt jag kommer att uppmärksamma att avtalet har slutits. frågar mig om jag avser att lyfta fredsavtalet mellan och som ett gott exempel för den palestinska myndigheten, eller att jag på annat sätt förväntas markera mot uttalande. Eftersom de två frågorna är likartade väljer jag att lämna ett samlat svar. Dagen efter tillkännagivandet om normaliserade relationer mellan och välkomnade jag överenskommelsen. Tillsammans med övriga EU-länder välkomnade även överenskommelsen i form av ett gemensamt EU-uttalande. Liksom FN:s generalsekreterare hoppas jag att överenskommelsen kan bidra till en öppning för förhandlingar mellan och . Detta i syfte att få till stånd en tvåstatslösning och ett slut på ockupationen. Nyckeln till detta är förstås att planerade annektering av delar av enligt överenskommelsen ska suspenderas. Både FN och EU har varit tydliga med vikten av att denna suspendering blir permanent, då en annektering vore ett allvarligt brott mot internationell rätt och ett konkret hot mot tvåstatslösningen i konflikten mellan och . Även i detta instämmer jag.
frs · H7121964 · 2020-09-02 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:1964 av (M) Krav eller rekommendation på munskydd i och 2019/20:1975 av (M) Munskydd har frågat mig om jag och regeringen överväger att införa krav eller rekommendation på munskydd/mask även i . Därtill har frågat mig om jag avser att införa rekommendation om munskydd i , vid större sammankomster, såsom kollektivtrafik, för att minimera risken för ökad smittspridning av covid-19. har enligt sin instruktion i uppgift att verka för att det ska finnas ett effektivt smittskydd i . Myndigheten vidtar åtgärder mot olika typer av hälsohot. Myndighetens råd och rekommendationer utgår från aktuellt kunskapsläge. har tagit fram rekommendationer för att minska smittspridningen i samhället av covid-19. Framför allt är det viktigt att stanna hemma när du känner dig sjuk, hålla avstånd samt att tvätta händerna ofta. har även utfärdat allmänna råd för att undvika spridning av covid-19 inom kollektivtrafiken och allmänna färdmedel. Vad gäller allmän användning av munskydd i publika miljöer gör bedömningen att det vetenskapliga stödet för effekten en sådan användning är svagt. Munskydd måste alltid ses som ett komplement till övriga mer centrala riskreducerande insatser. bedömer dock att munskydd i vissa lägen vid ett försämrat epidemiologiskt läge kan bidra till att minska risken för smittspridning. Det kan finnas miljöer där det är svårt att undvika nära kontakt med andra människor och i dessa miljöer kan munskydd vara ett komplement till andra insatser . rekommenderar som komplement användning av munskydd i flera situationer inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen.
frs · H7121966 · 2020-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1962 av (SD) Fredsavtal mellan och och fråga 2019/20:1966 av (SD) Fredsavtal mellan och har frågat mig om min syn på fredsavtalet och på vilket sätt jag kommer att uppmärksamma att avtalet har slutits. frågar mig om jag avser att lyfta fredsavtalet mellan och som ett gott exempel för den palestinska myndigheten, eller att jag på annat sätt förväntas markera mot uttalande. Eftersom de två frågorna är likartade väljer jag att lämna ett samlat svar. Dagen efter tillkännagivandet om normaliserade relationer mellan och välkomnade jag överenskommelsen. Tillsammans med övriga EU-länder välkomnade även överenskommelsen i form av ett gemensamt EU-uttalande. Liksom FN:s generalsekreterare hoppas jag att överenskommelsen kan bidra till en öppning för förhandlingar mellan och . Detta i syfte att få till stånd en tvåstatslösning och ett slut på ockupationen. Nyckeln till detta är förstås att planerade annektering av delar av enligt överenskommelsen ska suspenderas. Både FN och EU har varit tydliga med vikten av att denna suspendering blir permanent, då en annektering vore ett allvarligt brott mot internationell rätt och ett konkret hot mot tvåstatslösningen i konflikten mellan och . Även i detta instämmer jag.
frs · H7121967 · 2020-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1967 av (SD) Verkställande av utvisningar av brottsdömda har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att komma till rätta med icke verkställda utvisningar, med straffrabatter och med att brottslingar som borde utvisas i stället går fria på gator och torg utan myndigheternas vetskap om var de befinner sig. När en utländsk medborgare gör sig skyldig till allvarlig brottslighet måste det finnas förutsättningar för att utvisa personen. , , så har av besluten rörande personer dömda till utvisning på grund av brott verkställts. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att möjliggöra av-och utvisningar med tvång till länder dit det tidigare varit svårt. Regeringen kommer även framöver att arbeta intensivt med återvändandefrågorna. Förändringar i svensk lagstiftning måste också övervägas. Regeringen beslutade därför att tillsätta en utredning som ska göra en bred översyn av lagstiftningen om utvisning på grund av brott och lämna förslag på en skärpt reglering som ger förutsättningar att i fler fall än utvisa utlänningar som begår brott. Frågor som utredaren särskilt ska uppmärksamma är bland annat om det bör införas en möjlighet för åklagaren att återkomma med yrkande om en ny påföljd när utvisningen har beaktats i domen men utvisningsbeslutet inte har kunnat verkställas, hur utlänningens anknytning till det svenska samhället ska beaktas vid beslut om utvisning på grund av brott och hur reglerna kan skärpas vid hedersrelaterad brottslighet och hatbrott. I utredarens uppdrag ingår även att föreslå åtgärder som, med bibehållen rättssäkerhet, kan effektivisera verkställigheten av beslut om utvisning på grund av brott. Utredaren ska presentera sina förslag .
frs · H7121970 · 2020-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1970 av (SD) relation till Hamas har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta med anledning av agerande. Beslut om att bevilja medborgarskap ligger inom varje lands nationella juristiktion. Viseringsfrihet för turkiska medborgare beslutas på EU-nivå men är inte aktuellt, eftersom inte har uppfyllt viktiga kriterier. Hamas finns med på EU:s sanktionslista över personer, grupper och enheter som är involverade i terroristhandlingar och som omfattas av restriktiva åtgärder. Dessa åtgärder innefattar både frysning av penningmedel och andra finansiella tillgångar som tillhör listade personer och enheter. Det gäller även åtgärder som rör polissamarbete och straffrättsligt samarbete mellan EU:s medlemsstater. I tillägg har EU även enats om att företrädare för och dess medlemsstater ska avhålla sig från kontakter på politisk nivå med representanter för Hamas. Det är därmed tydligt hur EU, och , ser på saken.
frs · H7121971 · 2020-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1971 av (V) Kvinnor i gängkriminella miljöer har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att unga tjejer och kvinnor inte ska dras in i och för att de ska kunna lämna gängkriminella miljöer. Även om pojkar och män är kraftigt överrepresenterade i statistiken över brottsligheten i samhället förekommer också flickor och kvinnor i kriminella miljöer. Forskning pekar på att 5–av individerna inom den organiserade brottsligheten i är kvinnor, som därmed riskerar att utnyttjas för eller aktivt delta i allvarlig brottslighet. Förutfattade meningar om kön och brottslighet riskerar emellertid att göra att flickor och kvinnor i dessa miljöer inte uppmärksammas. Det kan resultera i att de inte lagförs för brott eller inte kan ta del av nödvändiga stödinsatser för att kunna lämna en kriminell livsstil. Det är enligt regeringen mycket angeläget att myndigheternas insatser når individer i dessa miljöer, oavsett kön. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Däribland kan nämnas satsningen på 10 000 fler polisanställda, ett flertal straffskärpningar och förändringar i lagstiftningen för bättre verktyg i brottsbekämpningen. Regeringens brottsförebyggande satsning skapar också förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela landet. presenterade regeringen också det största paketet mot gängkriminaliteten någonsin i , det s.k. 34-punktsprogrammet, med åtgärder på både kort och lång sikt. För att komma tillrätta med gängkriminaliteten krävs en bredd av åtgärder, inte minst förebyggande insatser för att hindra barn och unga att dras in i missbruk och kriminalitet. Såväl pojkar som flickor som befinner sig i riskzonen måste upptäckas, uppmärksammas och ges det stöd som är nödvändigt. Regeringen har beslutat om ett flertal förstärkningar i arbetet för barn och unga och inom ramen för 34-punktsprogrammet vidtas ytterligare åtgärder. Bland annat ska tillgänglighet och möjlighet att kunna gripa in tidigare och i fler situationer öka och insatser för barn och unga i riskzon ska samordnas genom förbättrad samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och i socialt utsatta områden. Programmet innehåller också långsiktiga satsningar på skolor och socialtjänst i socialt utsatta områden. Många brottsförebyggande verktyg finns inom kommunernas verksamhet och på regeringens uppdrag utreds nu också hur kommunerna kan få ett lagstadgat ansvar för att arbeta brottsförebyggande. De individer som redan involverats i en kriminell livsstil ska ha möjlighet att lämna denna. Regeringen har därför, också det inom ramen för 34-punktsprogrammet, gett , , och i uppdrag att ta fram ett nationellt avhopparprogram som ska ge bättre stöd och samordning kring de som vill eller kan motiveras att lämna kriminella gäng. Regeringen kommer noga följa denna fråga framöver och är beredd att vidta ytterligare åtgärder.