ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711890 · 2020-02-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:890 Terroristlöner av (SD) till Utrikesminister (S) är en av de största biståndsgivarna till den palestinska myndigheten (PA). Svenska skattemedel möjliggör att PA kan fortsätta betala ut så kallade terroristlöner, som betalas ut till palestinier som mördat israeler eller till dessa palestiniers familjer. Detta har gång på gång påpekats för den som ändå fortsätter att betala ut hundratals miljoner . redogörs i tidningen från ett möte på mellan –och utrikesministern. Enligt ett referat från mötet ska utrikesministern ha sagt följande: ”Om jag förstår det rätt, de här lönerna till familjer, de är på något sätt en form av socialbidrag.” När Världen frågar utrikesministern om hon anser att de pengar som betalas ut till palestinska terroristers familjer är socialbidrag, svarar hon enligt tidningen: ”ger inget direkt budgetstöd till och bidrar alltså inte till dessa utbetalningar. PLO har betalat ut medel till familjemedlemmar till palestinier i israeliska fängelser. PLO anger att utgångspunkten är att de som drabbas av ockupationen inte ska överges och att pengarna utgör kompensation för utebliven arbetsinkomst, stöd till rehabilitering och återanpassning, vilket av många palestinier ses som en form av socialbidrag.” Det är svårt att verkligen tro på dessa häpnadsväckande uppgifter om att utrikesministern kallat dessa terroristlöner för socialbidrag. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Menar ministern verkligen att pengar som betalas ut till terrorister, eller deras familjer, för att de mördat israeler är en form av socialbidrag, och kommer regeringen att fortsätta betala svenska skattemedel i bistånd som möjliggör att den palestinska myndigheten kan fortsätta finansiera terrorister och deras familjer?
fr · H711891 · 2020-02-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:891 för åkerier av (M) till Infrastrukturminister (S) tog beslut om ett tillkännagivande till regeringen att tillsätta en utredning för att skyndsamt stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Regeringen har ännu inte tillsatt denna utredning eller genomfört tillkännagivandet och därmed inte genomfört det som trafikutskottet och har beslutat om. Det har snart gått efter beslutet. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : När kommer konkurrenskraftsutredningen för åkerier att tillsättas och därmed uppfylla tillkännagivande?
fr · H711892 · 2020-02-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:892 Hjärt-lungräddning i skolan av (S) till Utbildningsminister (S) Hjärt-lungräddning (HLR) är en livsviktig kunskap. räddas många människor som drabbats av plötsligt hjärtstopp tack vare personer i omgivningen som är förtrogna med HLR och defibrillering. Bäst är naturligtvis om unga redan i skolan får lära sig grunderna i HLR, och i läroplanen finns HLR angivet som ett centralt innehåll i ämnet idrott och hälsa. Dock visar det sig att det skiljer en hel del mellan skolor, enligt , vilket rapporterade . På vissa skolor genomförs endast teoretiska genomgångar. Praktisk träning är emellertid viktigt för att elever ska utveckla färdighet och förtrogenhet. På andra skolor bejakar man inte att HLR är en färskvara, en kunskap som måste övas för att kunna upprätthållas. Därtill kommer emellanåt nya rekommendationer kring hur HLR bäst utförs, vilket kan motivera ytterligare repetition. Alla högstadieelever bör, oavsett var de bor och vilken skola de går i, få öva grunderna i HLR. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Ser ministern något behov av att vidta åtgärder för att säkerställa att alla elever en gång under högstadiet får öva grunderna i HLR?
fr · H711893 · 2020-02-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:893 Bedrägeribrott mot äldre av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Nya brottskoder hos polisen visar att äldre i mycket hög utsträckning drabbas av bedrägeribrott, enligt uppgifter i tidningen . Brott mot äldre och funktionsnedsatta är tarvliga och hänsynslösa. Brottslingarna utnyttjar de äldres och de funktionsnedsattas underläge. Stora delar av deras livsbesparingar kan försvinna, vilket kan vara traumatiskt, och med brottet följer inte sällan en skamkänsla hos den drabbade. Brottslingarna förstör mycket mer än värdet av det de stjäl. Nationellt bedrägericenter hos polisen prioriterar dessa brott, vilket är bra. Men mer måste göras. Uppenbart är att polisen måste ha tillräckliga resurser och tillräckliga befogenheter för att kunna rekrytera och behålla anställda och för att myndigheten ska fungera väl. Men de aktörer som tillhandahåller dagens och morgondagens tjänster bör också ha ett ansvar för att på ett fungerande sätt informera om riskerna med dessa tjänster. Mer måste även göras för dessa grupper när man planerar samhällsservice. När samhället effektiviseras genom digitalisering och automatisering får man inte glömma grupper av medborgare. När det gäller skattefinansierade tjänster måste det finnas andra möjligheter för dem som inte kan eller vill använda sig av digitala lösningar, eller åtminstone tillgängliga kontaktpersoner som hjälper till. Kontantsystemet i sin helhet måste också värnas. I det nya ljuset av omfattningen av bedrägeribrott mot gamla och funktionsnedsatta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad tänker ministern och regeringen göra för att förebygga och förhindra bedrägeribrott mot gamla och funktionsnedsatta och för att lagföra fler bedragare?
fr · H711894 · 2020-02-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:894 Trålförbud i skyddade områden av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Enligt ett utdelat uppdrag ska Havs- och vattenmyndigheten utreda ett generellt stopp för bottentrålning i skyddade områden. I bedrivs en lokal samförvaltning som även inkluderar ett hållbart fiske med trålning efter räkor. Konceptet har varit framgångsrikt och visar på hur lokala överenskommelser kan skapa såväl ett långsiktigt skydd för ekosystem som ett hållbart nyttjande av områdets resurser. Enligt utredningsuppdraget ska det förvisso ges möjlighet till begränsade undantag till trålförbudet. Men då regeringen ger uppdrag likt det ovannämnda finns det naturligtvis stor risk att även fungerande samförvaltningar såsom tröttnar och känner oro för framtiden. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Kan ministern och regeringen lugna aktörer i fungerande samförvaltningsorgan om att de även fortsättningsvis kommer att kunna bedriva sin hållbara verksamhet?
fr · H711895 · 2020-02-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:895 Republiken () i WHO av (SD) till Utrikesminister (S) har i motionerat om att Republiken stegvis ska inkluderas i det internationella samfundet. Vår mening är att måste stödja Republiken deltagande inom multilaterala organisationer, inte minst i de fall då det finns en tydlig praktisk nytta med detsamma. Dessvärre delas inte vår ambition på området av samtliga, och det är tydligt att aktivt verkar för att stänga ute Republiken . Denna fråga har aktualiserats givet utbrottet av det så kallade Coronaviruset som upptäckts i . Republiken har nämligen ännu inte tillåtits att bli en del av , . Enligt Republiken representationskontor i har WHO, trots Republiken geografiska placering i det relativa närområdet, inte skickat någon direktinformation till Republiken . I stället har man tvingats söka efter information och råd på organisationens webbplats. , , och EU har öppet uttalat stöd för att Republiken ska kunna delta inom WHO, men ännu har ingenting skett. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt ämnar ministern och regeringen agera för att Republiken ska tillåtas delta inom multilaterala organisationer, inte minst WHO?
fr · H711896 · 2020-02-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:896 Svevia av (SD) till Näringsminister (S) presenterade företagarorganisationen en kartläggning av det statliga bolaget . Svevia är ett av landets största bolag inom anläggning och både bygger och sköter om infrastruktur. Bolaget ska verka på strikt affärsmässiga villkor, men kartläggningen från Företagarna antyder att oförklarliga underprissättningar skett. I snitt har Svevia legat lägre än övriga bolag som konkurrerat om uppdragen. Risken är att statligt ägda Svevia därigenom konkurrerar ut annars mer effektiva och innovativa privata bolag. Således både snedvrider man marknaden och förstör trovärdigheten för statlig bolagsstyrning. Affärsstrategin tycks dessutom gå ut över det egna bolaget då Svevias anläggningsdivision har gått minus fyra av de då verksamheten har särredovisats. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Ämnar ministern och regeringen, givet resultatet av kartläggningen, granska Svevias agerande, och finner ministern det aktuellt att vidta några åtgärder på området?
fr · H711897 · 2020-02-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:897 Genterapi för att bota sällsynta genetiska sjukdomar av (SD) till Socialminister (S) De första läkemedlen som baseras på genterapi, där patientens genom ändras på något sätt, är på väg att kunna användas kliniskt i . Kliniska fas 3-studier kommer snart att ansökas om. Sedan saknas endast marknadsgodkännande. Befintliga studieresultat är lovande. har genterapiläkemedel för behandling av näthinnan godkänts. Först ut för genterapi av hela kroppens celler är läkemedel som potentiellt kommer att kunna bota patienter med sjukdomen Duchennes muskeldystrofi. Det är en grym sjukdom som drabbar barn. Musklerna blir successivt allt svagare tills den drabbade dör. orsakar sjukdomen stort lidande. Det finns ännu ingen botande behandling, och även om det finns lindrande behandling som också fördröjer sjukdomsförloppet är prognosen dålig för dem som drabbats. De nya teknikerna erbjuder hopp för dem som drabbats av sällsynta genetiska sjukdomar. Med tanke på att metoden genterapi är förhållandevis ny, åtminstone för allmänheten, kan det komma att skapas opinion mot användningen. Det kan om det vill sig illa leda till spridning av felaktiga fakta och mytbildning, en situation som kan vara svår att vända när det väl har hänt. Därför är det viktigt att informera allmänheten och att uppmuntra till diskussion. Annars kan användningen av läkemedel baserade på genterapi stanna upp i onödan, med mycket lidande för de drabbade som följd. Lagstiftning och vårdsektorns rutiner kan också behöva en översyn för att det ska fungera smidigt med de nya verktygen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka förberedelser kommer ministern och regeringen att göra för att underlätta användningen av och motverka onödig fördröjning av läkemedel baserade på genterapi när sådana har godkänts?
fr · H711898 · 2020-02-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:898 Dålig nättäckning på tågen av (M) till Infrastrukturminister (S) Regeringen vill att fler ska resa med tåg. På Västra stambanan är nättäckningen mycket dålig på långa sträckor. Att regeringen ens funderar på att bygga olönsamma höghastighetståg för när man inte ens kan se till att nättäckningen för mobilen och datorn fungerar på dagens tåg och stambanor! Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att förbättra nättäckningen och kapaciteten på våra järnvägar och stambanor, så att resenärerna ska slippa att bli avbrutna i sina mobilsamtal eller i sin datoranvändning?
fr · H711899 · 2020-02-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:899 Flygplatsöversynen av (M) till Infrastrukturminister (S) Flygresandet i går ned och då främst på de regionala flygplatserna utan statligt stöd. De regionala flygplatserna är en viktig kugge i det svenska näringslivet som binder samman vårt geografiskt stora land. De flesta regionala flygplatser har destinationen som ett viktigt nav, och en nedläggning av skulle få konsekvenser för resten av . Med anledning av utbyggnationen av och en eventuell nedläggning av har det utlovats en flygplatsöversyn, som särskilt skulle titta på konsekvenserna för de regionala flygplatserna. Översynen skulle vara klar men är ännu inte presenterad. Min fråga till infrastrukturminister är: Avser ministern att presentera någon flygplatsöversyn ?
fr · H711900 · 2020-02-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:900 Nykterhetskontroller på väg av (M) till Statsrådet (S) Antalet nykterhetskontroller på våra vägar har minskat, vilket inte kan vara acceptabelt. Med färre nykterhetskontroller är det stor risk för en försämrad trafiksäkerhet, för fler trafikolyckor och för ett stort mänskligt lidande. Alkobommarna vid våra hamnar och gränsstationer är ännu inte uppsatta, utan det är endast i hamn som detta är gjort. Med färre vägkontroller och bristande kontroller vid våra gränsstationer riskerar vägarna i att trafikeras av fler onyktra chaufförer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att öka antalet nykterhetskontroller på våra vägar?
fr · H711901 · 2020-02-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:901 Legionella i kyltorn av (SD) till Socialminister (S) Kyltorn är en anläggning som kyler ned vatten genom avdunstning. Bland annat används kyltorn för luftkonditionering och inom industrin. Den stora fördelen med kyltorn jämfört med torr kyla är att kyltornens elförbrukning ligger på ungefär hälften av torr kyla. Legionellabakterien kan orsaka legionärssjuka, vilket är en svår typ av lunginflammation. Bakterien förekommer i vanligt vatten, och sjukdomen kan spridas via kranar och duschar. Legionella förökar sig som mest , en temperatur som kyltorn verkar vid. Senaste utbrottet i från kyltorn var i . Åtta smittades av legionella, och fyra dog. Innan det slog bakterien till i och i . drabbades av ett större legionellautbrott då många människor dog, vilket ledde till att införde en lag som helt förbjuder användning av öppna kyltorn. Det kan vara så att ett kyltornsförbud i vore en väl drastisk åtgärd, men en översyn av regelverket kring kyltorn behöver göras i samverkan med organisationer och aktörer inom industri och näringsliv. Det är ett faktum att legionellasmittan har drabbat människor tidigare via just kyltorn och att det kan hända igen om regeringen inte agerar. Mot bakgrund av det anförda vill jag rikta följande fråga till socialminister : Avser ministern och regeringen att verka för införandet av ett regelverk gällande användning och underhåll av kyltorn för att motverka framtida utbrott av legionellasmitta?
fr · H711902 · 2020-02-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:902 Privata sjukförsäkringar eller sprängningar av (M) till Socialminister (S) För inte så länge sedan sa socialminister att hon är mer orolig för ojämlikheten i vården än för den våg av skjutningar och sprängningar som drar över . 2020 blev en ung man skjuten i och förd i ilfart till sjukhuset. Vårdköerna växer i , och läkare larmar om hur patientsäkerheten hotas när akutvård och vårdavdelningar svämmar över av patienter. Att då behöva behandla patienter som egentligen inte skulle behöva belasta sjukvården känns onödigt och som ett slöseri med skattepengar. Socialministerns uttalande är därför mycket märkligt. har ca 700 000 svenskar tecknat privata sjukförsäkringar för att de inte litar på att de ska få vård . De fortsätter att betala sin skatt till regionerna precis som vanligt men avlastar egentligen vården genom att få sin vård på annat håll för en dyr peng. Med anledning av socialminister uttalande om sjukförsäkringar vill jag därför ställa följande fråga: Vilka åtgärder vidtarsocialministern för att vård kopplad till skjutningar inte ska gå ut över andrasom har behov av vård?
fr · H711903 · 2020-02-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:903 Barn i kläm i vårdnadstvister av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Antalet vårdnadstvister ökar. Fall som avgörs i domstol har fördubblats . Enligt en familjerättsjurist som talade om sakområdet i medierna hamnar många vårdnadstvister i domstol för att det är möjligt, då det är enkelt att få upp sitt fall som domstolsärende. På vägen dit är tvisterna tunga, med bråk och osämja. Här behövs bättre stöd till vårdnadshavare innan fall tas upp till domstol. Tidig medling används med framgång i vårt grannland , och borde kunna använda ett liknande system. Ett stort problem är att barn hamnar i kläm i vårdnadstvister i domstol. Då föräldrar bråkar och har svårt att komma överens används barnet ofta som vapen mot den andre föräldern. Där hamnar barnet i lojalitetskonflikt, vilket blir påfrestande för barnet. Barn har rätt att älska och ha tillgång till båda föräldrarna, men domstolen gör ett val på grund av de skrivningar som finns om att föräldrar ska kunna samarbeta. Barnet har också behov av andra i sin omgivning, och det kan finnas täta band mellan barnet och syskon, mor- eller farföräldrar samt andra anhöriga som inte tas med i processen. Det är uppenbart att barn ofta far illa i dessa ibland mycket utdragna processer, som dessutom kan upprepas . De kan få tillitsproblem och svårt att klara skolan, och de blir stressade och oroliga. Enligt lagen ska fokus ligga på barnens bästa. Trots det är det föräldrarnas intressen som tas till vara genom juridiska ombud, och det är främst ur föräldrarnas perspektiv som vårdnaden diskuteras och lösningar presenteras. Mycket lite fokus hamnar på barnets behov av sina föräldrar och andra anhöriga, där till exempel syskon och mor- och farföräldrar ofta helt glöms bort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att säkra barnens rätt i vårdnadstvister och för att förbättra stödet innan vårdnadstvister blir domstolsfall?
fr · H711904 · 2020-02-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:904 Medicinsk cannabis i av (SD) till Socialminister (S) kom ett svar från socialminister på undertecknads fråga (skriftlig fråga 2019/20:730) rörande implementeringen av en EU-resolution om medicinsk cannabis. Något svar på den fråga som ställdes fanns dock inte, och i stället hänvisade statsrådet till rådande lagstiftning som finns i och som tvärtemot resolutionens intentioner tillhör de tuffaste i för personer i behov av medicinsk cannabis. Mot bakgrund av detta icke-svar kan man inte göra någon annan tolkning än att statsrådet och regeringen varken har gjort något för att implementera resolutionen eller avser att göra något i syfte att främja att behövande patienter får cannabispreparat. Mot denna bakgrund önskas socialminister svara på följande fråga: Har inte ministern och regeringen någon ambition att gå resolutionen till mötes, och avser man inte att vidta några åtgärder för att öka tillgängligheten till medicinsk cannabis för behövande?
fr · H711905 · 2020-02-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:905 Föräldrars vårdnadsrättigheter och barns rätt till god omsorg av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Barn har stort behov av trygghet, anknytning och en stadig tillvaro i sin uppväxt för sitt välmående och sin utveckling. Det behöver garanteras att barn ges god omsorg och en trygg tillvaro. förespråkar en barndomsgaranti, där det klargörs att barnets rättigheter till en trygg uppväxt står över biologiska föräldrars rättigheter och ska beaktas för alla barn. Biologiska föräldrars rättigheter ska alltså aldrig väga tyngre än barnets rättigheter, något som också indirekt åtagit sig genom att anta som lag. Redan tidigare var tvunget att följa . är rutinen att fråga om vårdnadsöverflyttning från biologiska föräldrar till familjehem görs efter att ett barn omhändertagits och placerats i familjehem. Det gäller även för små barn . Om detta är i linje med barnets bästa kan givetvis ifrågasättas, då är en mycket i ett så litet barns liv. rapporterades att en flicka hittats död i de biologiska föräldrarnas hem. Detta efter att hon flyttats tillbaka dit efter hos en annan familj, som hon uppfattade som sin egen familj. Flickan hade tidigare omhändertagits från sin biologiska familj på grund av det missbruk, den psykiska ohälsa och den kriminalitet som rådde i den biologiska familjen. Återflytten till den biologiska familjen verkar av allt att döma inte ha skett för barnets bästa. Även om det pågår utredning om ”framtidens socialtjänst”, där ett barnrättsperspektiv noteras, räcker inte långdragna utredningar för att åtgärda problem med att inte följs. Direkt handling med kraftfulla och snabba åtgärder för barnens bästa efterfrågas och borde genomföras om regeringen menar allvar med att barnets bästa ska gälla. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur avser ministern och regeringen att agera för att garantera tillförlitlig vårdnad och tillvaro för barn och för att liknande fall inte ska inträffa igen?
fr · H711906 · 2020-02-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:906 Samordningsansvar för kommunernas bostadsförsörjning av (KD) till Statsrådet (MP) Av kommuner anger att de har bostadsbrist. Läget i är inget undantag; här har alla kommuner ett underskott på bostäder. har befolkning ökat med mer än 110 000 personer, och befolkningsökningen väntas fortsätta. i räknar med att invånarantalet i länet kan vara 2,8 miljoner år 2030. Förutsättningen för att klara bostadsförsörjningen för de nya invånarna är ett välplanerat byggande som har hög takt, är jämnt och är varierat till pris, storlek och upplåtelseform. Problemet är att byggviljan i 26 kommuner är av skiftande karaktär. påbörjade produktionen av 5 000 bostäder. I övriga länet påbörjades 7 900, varav 1 300 i , som trots sin begränsade storlek tillhör de kommuner som bygger mest. Ytterligare tre kommuner påbörjade runt 1 000 bostäder, medan det i övriga kommuner påbörjades färre än 1 000 bostäder. Enligt lag (2013:866) ska verka för samordning mellan kommunerna i frågor om bostadsförsörjning. I är det en uppenbar brist på samordning. Med anledning av detta är min fråga till statsrådet : Gör statsrådet och regeringen någon uppföljning av hur länsstyrelserna jobbar för samordningen av bostadsförsörjning?
fr · H711907 · 2020-02-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:907 Motverkande av antisemitism samt främjande av judiskt liv av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) När öppnades för omvärlden var det många som antog att dörren till antisemitismen stängdes. Tyvärr ser vi , senare, hur judehatet är starkare . Enligt förekommer antisemitism i breda folklager, och även om unga män är en särskilt framträdande grupp bland gärningspersonerna begås antisemitiska hatbrott av både kvinnor och män ur ett brett åldersspann. En särskild Eurobarometer om antisemitism visar att av svenskarna anser att antisemitismen har ökat i , vilket ska jämföras med att EU-snittet är . Den tyska förbundsdagen har tillsatt två oberoende expertgrupper för att hantera antisemitismen i . Grupperna har bland annat arbetat med att klargöra och kartlägga vad som är antisemitism. Den senaste expertgruppen hade även som uppdrag att presentera tillvägagångssätt för att kunna bekämpa antisemitismen och främja det judiska livet i . Denna rapport kom och är på drygt 300 sidor. Antisemitismens olika uttryck återfinns i land efter land. kan ta lärdom av det tyska arbetet. Med anledning av detta är min fråga till kultur- och demokratiminister : Avser ministern och regeringen att tillsätta en motsvarande expertgrupp för att i klargöra vad som är antisemitism och ge förslag på hur den kan motverkas samt hur det judiska livet ska främjas såväl i kommuner som på nationell nivå?
fr · H711908 · 2020-02-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:908 Välfärdsbrott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Bidragsfusk är tyvärr mycket vanligt, och särskilt omfattande är det inom assistansersättningen. Detta är mycket allvarligt, inte bara för de ekonomiska förlusterna för samhället utan även för att det skadar skattebetalarnas förtroende. Pengar som ska gå till utsatta människor går i stället rakt in i brottslingarnas fickor. uppmärksammades i medierna ett fall med en man som fejkat sjukdom och fått assistansersättning utbetald. hade betalat ut nästan 16 miljoner till mannen. Ytterligare åtta personer var inblandade i härvan. Sju av dem hade fått betalt som assistenter trots att de inte utfört något arbete. Åklagaren valde att inte åtala två av dessa, trots att det fanns bevisning. Åklagarens motivering var att det skulle bli för dyrt, då rättegångskostnaderna beräknades bli ca . Straffvärdet var för lågt; åklagaren förväntade sig en villkorlig dom för dessa två brottslingar. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Anser ministern att det är rimligt att personer slipper straff på detta sätt, och vad avser ministern att göra konkret för att motverka problemet?