ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712687 · 2020-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:687 av i (SD) Inkonsekvent utdelning av statsbidrag i har frågat mig om jag anser på en generell nivå att det är rimligt att organisationer med myndighetsuppdrag utbetalar statsbidrag till en organisation vars medlemsorganisation av en annan myndighet och av domstol bedömts bedriva verksamhet som inte är förenlig med demokratins idéer. Frågan avser särskilt studieförbundet och dess medlemsorganisation . Generellt sett när det gäller statlig bidragsgivning till organisationer och projekt har regeringen varit tydlig med att statsbidrag inte ska ges till organisationer som bedriver verksamhet som strider mot demokratins idéer, däribland principerna om alla människors lika värde och rättigheter. Regeringen tillsatte därför 2018 en utredning för att se över villkoren i den statliga bidragsgivningen till civilsamhället och hur dessa tillämpas. Utredningens betänkande har remitterats och arbete pågår i med att ta hand om förslagen. Gällande särskilt bidragsgivning till folkbildningen vill jag framhålla att folkbildningen är en viktig del av den svenska demokratin. Statens stöd till folkbildningen syftar bl.a. till att stödja verksamheter som bidrar till att stärka och utveckla demokratin, göra det möjligt för människor att påverka sin livssituation, bidra till att utjämna bildningsklyftor och öka delaktigheten i kulturlivet. Uppgiften att pröva frågor om fördelning av statsbidrag mellan folkhögskolor, studieförbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan har enligt lag överlämnats till . fattar beslut om vilka studieförbund som får ta del av statens stöd till folkbildningen enligt förordning (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. Det är också som följer upp och granskar den verksamhet som kan kopplas till statsbidraget. har beställt en rapport för att följa upp studieförbundet verksamhet i förhållande till statens syften med statsbidraget och det demokrativillkor för verksamheten som beslutat om. har utifrån rapportens resultat dragit slutsatsen att statsbidraget inte använts på ett felaktigt sätt. visar rapporten på behov av fortsatt utveckling för studieförbundet och för folkbildningen i stort. Utifrån rapportens slutsatser har inlett ett arbete med att ta fram förslag på hur uppföljning av hela folkbildningen kan utvecklas och förstärkas för att leverera en mer transparent redovisning. Jag välkomnar detta arbete. för en kontinuerlig dialog med för att informera sig om detta arbete. Regeringen har därutöver i beslutet om riktlinjer för angett att rådet i samband med redovisningen av verksamhet ska lämna en fördjupad bedömning av det s.k. demokratisyftet, som anger att statsbidraget ska stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin. Slutligen vill jag betona att modellen för fördelning av statsbidrag till folkbildningen bygger på en stark tilltro till folkbildningens aktörer att på egen hand prioritera, genomföra och följa upp verksamheten. Statskontoret har i sin senaste utvärdering av folkbildningen visat att denna modell tjänar statens syften med statsbidraget väl.
frs · H712688 · 2020-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:688 av (KD) möjligheter att kontrollera utförsel av gods har frågat justitie- och migrationsministern om det pågår ett myndighetsgemensamt arbete, där även och deltar, med att föreslå författningsförändringar, och om författningsförändringar kommer att föreslås i slutredovisningen av ministerns uppdrag . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. beslutade regeringen ett uppdrag till , och att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . I uppdraget ingår särskilt att myndigheterna ska utveckla sin samverkan på området. Uppdragsmyndigheterna har även tillsatt en grupp som tittar närmare på åtgärder som kan kräva författningsändringar. Om myndigheterna anser att det finns ett behov av ändrade förutsättningar för att de mer effektivt ska kunna bekämpa de internationella brottsnätverken och om detta kräver ändrad lagstiftning för att kunna genomföras kommer vi att se över det då. Jag ser fram emot myndigheternas slutredovisning av uppdraget .
frs · H712689 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:689 av (M) Ojämlik vård av personer med multipel skleros har frågat mig vilka ytterligare nationella åtgärder som jag avser att vidta i syfte att minska ojämlikheten i vården av personer med sjukdomen MS i . En jämlik vård är en prioriterad fråga för regeringen. Tillgång till rätt kompetens är en förutsättning för att motverka skillnader i vård och behandling. Regeringen stöder därför en långsiktig kompetensförsörjning i hälso- och sjukvården. avsätter regeringen för insatser som syftar till att förbättra förutsättningarna för vårdens medarbetare. finns även ett nationellt vårdkompetensråd vid som har inrättats på uppdrag av regeringen. Rådet ska långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjning av personal inom hälso- och sjukvården. För att vården ska bli mer jämlik behöver nya effektiva behandlingsmetoder utvecklas som kommer alla patienter till del. ingick Rådet för styrning med kunskap ett partnerskap med regionernas system för kunskapsstyrning. Det stärker förutsättningarna för att rätt kunskap ska användas i mötet med och handläggningen av patienter över hela landet.
frs · H712690 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:690 av (M) Ojämlik palliativ vård har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta i syfte att minska ojämlikheten i den palliativa vården i . Låt mig börja med att instämma om vikten av en trygg och jämlik palliativ vård. Inte minst behöver många patienter som avlider till följd av cancer palliativ vård. Palliativ vård och vård i livets slutskede bör ges utifrån patientens behov och förutsättningar, oavsett diagnos. Den nationella cancerstrategin är grunden för arbetet med att utveckla cancervården och syftar bland annat till att främja sammanhållna vårdkedjor och kunskapsutveckling inom cancervården. I det ingår utvecklingen av palliativ vård. För att fortsatt ligga i framkant ska cancerstrategin förnyas genom överenskommelser mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR). Överenskommelsen mellan staten och SKR om en jämlik och effektiv cancervård med kortare väntetider 2020 omfattar . För insatserna inom överenskommelsen som särskilt rör tillgänglig och god vård med fokus på patienten 2020 ingår palliativ vård. Gällande det svenska palliativa registret fortsätter regeringen att satsa medel på att förbättra de nationella kvalitetsregistren. investeras ca , vilket bidrar till en mer jämlik vård. Jag kommer fortsatt att följa frågan om hur den palliativa vården utvecklas.
frs · H712691 · 2020-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:691 av (V) Alternativa bränslen och utökad fordonsvikt för lätta lastbilar har frågat mig om jag kommer att ta initiativ till ett genomförande av direktiv /645 för att möjliggöra för förare med B-körkort att framföra lätta lastbilar med en vikt på upp till under förutsättning att den extra vikten motiveras av alternativa drivmedel. Innan förare med endast B-behörighet kan ges möjlighet att framföra fordon överstigande men inte över , förutsatt att viktökningen uteslutande beror på det alternativa framdrivningssystemet, måste en djupare konsekvensanalys genomföras. I en sådan analys bör framför allt konsekvensen på trafiksäkerheten, miljö och klimat, reglernas kontrollerbarhet och behov framgå. ska även först samråda med kommissionen innan ett beslut kan fattas. bereds den frågan inom .
frs · H712692 · 2020-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:692 av (KD) nedprioritering av jordbruksmark har ställt en fråga till mig som handlar om skyddsvärd . Att bevara brukningsvärd mark är ett viktigt allmänt intresse som, tillsammans med andra intressen, beaktas vid exploatering. Det statliga infrastrukturbyggandet regleras i lagen om byggande av järnväg (1995:1649) och väglagen (1971:948) vilka även hänvisar till delar av (1998:808). I tillämpliga delar av finns bl.a. regler kring hushållning av mark- och vattenområden, om riksintressen m.m. Det finns alltså en reglering som ska följa i sitt arbete med infrastrukturplanering, vilket ger en rättssäker grund för arbetet. De individuella avvägningarna måste dock alltid göras med beaktande av de specifika omständigheterna i varje enskilt fall – något jag självfallet inte kan kommentera.
frs · H712693 · 2020-01-03 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:693 av (KD) Kompensation till Östersjöfiskare vid fiskestopp har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att kompensera fiskare som har nya fiskelicenser och som inte omfattas av den beslutade kompensationen för torskfiskestoppet i . Att fastställa kvoter på långsiktigt hållbara nivåer är en förutsättning för en livskraftig fiske- och beredningsnäring på lång sikt. Beslutet om fisket i innebär fortsatt ett mycket begränsat fiske. Detta kommer oundvikligen få negativa effekter för våra fiskerinäringar och kustsamhällen. Jag är medveten om att många befinner sig i en svår situation. Regeringen beslutade därför om en stödförordning för kompensation för stillaliggande för att mildra effekterna av kommissionens beslut om nödåtgärder för östlig torsk . Vid utformningen av stödet var regeringen tvungen att följa . I enlighet med kan stöd för stillaliggande beviljas per fartyg –2020 till fiskare som bedrivit fiske till havs under minst . Vidare sätter om statsstöd begränsningar för ersättningsnivån. I det lite mer långsiktiga perspektivet ingår arbetet med att utforma det svenska programmet för Europeiska havs- och fiskerifondens nästa programperiod, 2021–2027. I arbetet är berörda parter, bl.a. yrkesfiskets organisationer, involverade. Programmet kommer att vara ett av de viktigare finansiella verktygen för att hantera fiskerinäringens framtida utveckling.
frs · H712695 · 2020-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:695 av (SD) Reform av utstationeringsreglerna har frågat mig när regeringen kommer att lägga en proposition på bord och varför man inte gjort så . överlämnades betänkandet Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet, SOU 2019:25 till regeringen. Betänkandet skickades ut på remittering, remisstiden gick ut . Därefter har vi gått igenom och bearbetat remissynpunkterna och arbetar på sedvanligt sätt med att bereda lagstiftningsarbetet vidare inom med att ta fram en proposition till . Det svenska lagstiftningsarbetet är generellt en noggrann process, reglerna kring utstationering är komplexa och kräver precisa avvägningar. Ändringarna i utstationeringsdirektivet ska ha implementerats i medlemsstaterna. implementering ligger i fas med detta.
frs · H712696 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:696 av (KD) Fusk och överutnyttjande inom assistansersättningen har frågat mig om regeringen har gjort någon uppföljning och analys av effekten av de lagändringar som alliansregeringen initierade för att beivra fusk och kriminalitet inom assistansersättningen, och vilka ytterligare åtgärder regeringen är beredd att vidta om inte effekten har varit ändamålsenlig. Jag delar syn att det är viktigt att förhindra kriminalitet i välfärden som det inte får innebära att de berättigades assistansersättning beskärs. Lagen om stöd och service (LSS) där personlig assistans ingår är en rättighetslagstiftning och den som har rätt till assistans ska också få det. Regeringen gav 2013 Inspektionen för socialförsäkring (ISF) i uppdrag att följa upp vilka åtgärder vidtagit med anledning av de lagändringar som trädde i kraft med syfte att motverka fusk och fel i utbetalningar. ISF redovisade i två delar, en rapport och en 2018. ISF slutsats var att en påtaglig effekt av lagändringarna var den påbörjade utvecklingen av ett nytt it stöd för handläggning av assistansersättningen, och menade att lagändringen haft en viss positiv verkan framförallt för myndighetens möjligheter att stoppa felaktiga utbetalningar. Regeringen tillsatte därutöver en Delegation med uppdrag att motverka överutnyttjandet av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, som lämnade sin slutredovisning (SOU 2019:59). I regleringsbrev har det vidare i återrapporteringskravet, som hör till målet om assistansersättning, förtydligats att myndigheten ska redovisa de åtgärder som har vidtagits för att säkerställa kontroll i syfte att motverka bidragsbrott inom assistansersättningen. Sammanfattningsvis bedömer jag att regeringen har vidtagit verkningsfulla åtgärder för att säkra att personlig assistans kommer de assistansberättigade till del som vi motverkar kriminalitet. Regeringen följer löpande hur det arbetet utvecklas.
frs · H712697 · 2020-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:697 av (L) UNHCR:s behandling av kristna asylsökande har frågat utrikesministern vad regeringen gör för att säkerställa att kristna och andra religiösa minoriteter inte diskrimineras av UNHCR i och , och på vilket sätt kontakter har hafts med UNHCR för att säkerställa att diskriminering inte sker. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har ett brett och omfattande engagemang i UNHCR, bland annat genom det omfattande humanitära stöd som kanaliseras via UNHCR, både i form av kärnstöd och stöd till humanitära nödappeller. Organisationen har en central roll i det humanitära systemet med ett unikt ansvar i flyktingkriser i enlighet med flyktingkonvention och tilläggsprotokoll. Regeringen hyser ett stort förtroende för UNHCR som gör ett mycket gott arbete att skydda flyktingar och andra personer som omfattas av organisationens mandat, ofta under mycket svåra förhållanden. Den uppfattningen styrks även av den senaste utvärderingen av UNHCR som utförts av MOPAN (””), publicerad 2019. UNHCR:s arbete utgår från flyktingkonventionen där icke-diskriminering är ett centralt element. Vidare arbetar man utifrån de humanitära principerna vilket bland annat innebär att fokusera på strikt humanitära behov och inte diskriminera på grundval av nationalitet, etnisk tillhörighet, kön, politiska åsikter eller religion. UNHCR har även en viktig roll i vidarebosättning av kvotflyktingar till , vilket möjliggör skydd till flyktingar från bland annat minoritetsgrupper. Då UNHCR föreslår personer för vidarebosättning till uppmärksammas bland annat minoriteter, i enlighet med UNHCR:s vidarebosättningskriterier. Skyddsbehovet är alltid avgörande. De medieuppgifter som hänvisar till förefaller framförallt handla om situationen för kristna flyktingar från och som befinner sig i . UNHCR har tillbakavisat påståendena om diskriminering i gentemot flyktingar på grundval av religion. Det går inte att utesluta att diskriminering kan förekomma i enskilda fall som ett resultat av att en anställd frångår UNHCR:s uppförandekod, inklusive principen om icke-diskriminering. UNHCR konstaterar dock att det finns ett utbyggt system för klagomål, där varje enskild anmälan utreds. Detta system med ansvarsskyldighet gentemot personer som faller inom UNHCR:s mandat (”Accountability to Affected Populations”) finns i UNHCR:s alla operationer, inklusive i och , vilka fråga handlade om. Det breda samarbetet mellan och UNHCR ger goda möjligheter till dialog, bland annat i fält genom våra ambassader samt i samband med den årliga bilaterala konsultation som regeringen, Sida och har med UNHCR. Utöver det organiseras även regelbundna möten om just integritetsfrågor i med givare, där olika typer av misstänkta tjänstefel och oegentligheter diskuteras. har i dessa sammanhang kontinuerligt framfört vikten av att arbetet med integritetsfrågor prioriteras.
frs · H712698 · 2020-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:698 av Acko Ankarberg (KD) Standarder för digital information inom vården Acko Ankarberg har frågat mig vad regeringen har gjort för att genomföra två tillkännagivanden om gemensamma standarder och översyn av patientdatalagen. Staten och Kommuner och Regioner har ingått en överenskommelse om att 2025 ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens och e-hälsans möjligheter, överenskommelsen kallas för Vision e-hälsa 2025. Tre områden är särskilt angelägna i arbetet. Dessa är regelverk, enhetligare begreppsanvändning och standarder. tillkännagivanden kommer att hanteras inom ramen för arbetet med att nå Vision e-hälsa 2025. Som ett led i att förverkliga visionen beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag som rör personuppgiftshantering inom och mellan socialtjänst och hälso- och sjukvård (dir. 2019:37). Utredaren har bl.a. i uppdrag att se över möjligheterna att införa direktåtkomst inom och mellan vissa verksamheter i socialtjänst och hälso- och sjukvård samt utvidgad informationsöverföring för kvalitetsutveckling mellan vårdgivare i hälso- och sjukvården. beslutade regeringen om att ge i uppdrag att sammanställa och tillgängliggöra gemensamma nationella specifikationer, dvs. överenskommelser om hur standarder ska tillämpas i olika situationer för att underlätta informationsutbyte, inom och mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst. Vidare gör ett stort antal insatser för att standardisera dokumentationen i vården, t.ex. ger myndigheten användarstöd genom bl.a. regionala utbildningar och webbinarier riktade till verksamhets- och systemutvecklare.
frs · H712699 · 2020-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:699 av (L) Turkiska ambassadens agerande har frågat mig om jag anser att det är acceptabelt att representanter för den turkiska ambassaden tystar, stör och avbryter debatter som anordnas av svenska myndigheter och institutioner, och om jag i annat fall vidtar någon åtgärd. För regeringens del råder ingen tvekan om att det begicks fruktansvärda övergrepp mot den armeniska folkgruppen och andra minoriteter i det sönderfallande under . Det är viktigt att dessa händelser inte faller i glömska utan fortsätter att uppmärksammas, dels för att hedra offren och dess familjer men dels också för att det aldrig ska upprepas. Regeringen vill bidra till att främja förståelse, debatt och dialog om händelserna i det sönderfallande . Inom ramen för samtal och debatt om dessa händelser är det viktigt att alla ges möjlighet att fritt uttrycka åsikter och kunna ta emot och sprida information och tankar. Självklart har alla också ett ansvar att bidra till ett gott samtalsklimat. har verkat för att bidra till dialogen i och mellan och . Genom det bilaterala reformsamarbetet med har gett stöd till , som bidragit till att etablera det första armeniska institutet i och arbetar för dialog och samförstånd mellan turkar och armenier i landet. har även gett stöd till det så kallade Armenia–Normalization Process, ett EU-finansierat projekt som främjar dialog och samverkan mellan armeniska och turkiska civilsamhällesorganisationer.
frs · H712700 · 2020-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:700 av (V) EU:s fiskeavtal med har frågat mig om jag avser att verka för att agerar till försvar för folkrätten och västsahariernas rätt till sitt land genom att kräva att fiskeavtalet mellan och annulleras med hänvisning till domen i från (prövning enligt artikel 263 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Jag uppfattar det som att frågan avser domen angående prövning enligt artikel 267 i EUF-fördraget. Regeringen står bakom västsahariernas rätt till självbestämmande enligt folkrätten och ger fullt stöd till FN:s ansträngningar som syftar till att finna en rättvis, varaktig och ömsesidigt godtagbar politisk lösning på konflikten. När det gäller EU:s fiskepartnerskapsavtal med har , med hänvisning till folkrätten, avstått eller röstat nej när frågan behandlats i rådet. Exempelvis röstade nej när Europeiska unionens råd den godkände ett nytt fiskepartnerskapsavtal med tillhörande protokoll mellan och . Avtalet antogs slutgiltigt i rådet den , och röstade återigen nej till ingående av avtalet. har yrkat att Europeiska unionens tribunal ska ogiltigförklara rådets beslut (EU) 2019/441 av om ingående av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och , dess genomförandeprotokoll och skriftväxlingen som åtföljer avtalet. Tribunalen har ännu inte tagit ställning till överklagande och tribunalens bedömning av överklagandet av det nya fiskepartnerskapsavtalet inväntas.
frs · H712701 · 2020-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:701 av (SD) Brott mot företag har frågat mig vilka åtgärder regeringen har vidtagit för att förebygga och minska antalet brott mot företag och företagare. Regeringen ser mycket allvarligt på brott som riktas mot företag och företagare. Ett lokalt och livskraftigt näringsliv behövs för att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Ett aktivt lokalt näringsliv kan dessutom bidra till att skapa levande centrumkärnor, vilket kan ha brottsförebyggande effekter. Dessbättre ser vi vissa minskningar av brott mot företag. Såväl antalet anmälda butiksrån som inbrottsstölder i butik har minskat kraftigt . Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att skapa trygghet och förebygga brott. Det är åtgärder som även kommer företag och företagare till gagn. Regeringen genomför till exempel en historisk satsning för att öka antalet polisanställda. Målsättningen är att antalet polisanställda ska öka med 10 000 . Antalet polisanställda har ökat med nästan 3 500 . Ordningsvakter ska inte och kan inte ersätta polisen, men deras arbete kan bidra till att förebygga brott och skapa trygghet. Regeringen har därför tillsatt en utredning som bland annat ska se över för vilka ändamål och på vilka platser ordningsvakter ska tjänstgöra samt vilka befogenheter och arbetsuppgifter en ordningsvakt ska ha. Ett annat verktyg som kan användas för att bekämpa brott och öka tryggheten är kamerabevakning. En ny kamerabevakningslag trädde i kraft . Den medför att kamerabevakning av exempelvis butiker och köpcentrum nu kan genomföras utan tillstånd. Från får även , , och bedriva kamerabevakning utan tillstånd av Datainspektionen. Det lokala näringslivet ska inte skrämmas till tystnad eller utsättas för brott. Straffen för flera allvarliga våldsbrott – grov och synnerligen grov misshandel, grovt olaga tvång, grovt olaga hot, grovt rån och grov utpressning – har skärpts. Även straffen för skadegörelse och grov skadegörelse har skärpts. Det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet kommer också att utvecklas ytterligare. För att flera samverkande aktörer ska kunna arbeta långsiktigt och strukturerat med att förebygga brott har regeringen tagit fram ett nationellt brottsförebyggande program - Tillsammans mot brott. På lokal nivå är kommunerna en viktig nyckelaktör i det brottsförebyggande arbetet. En utredning har fått i uppdrag att lämna förslag på hur ett lagstiftat kommunalt ansvar att arbeta brottsförebyggande kan utformas. Regeringen avser att även tillsätta en parlamentarisk beredning som ska lämna förslag på långsiktiga åtgärder för ökad trygghet och minskad brottslighet. Regeringen kommer fortsätta att bevaka utvecklingen och följa upp att dessa åtgärder får avsedd effekt och bidrar till att värna och trygga det lokala företagsklimatet.