ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111018 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1018 IS-anslutna i och av (SD) till Statsrådet (S) meddelade inrikesminister via SVT och andra medier att regeringen inte hade några planer på att hämta hem dem som deltagit i IS-stridigheter. På en rak fråga i SVT svarade även statsminister att regeringen har varit väldigt tydlig med att de som trotsat UD:s rekommendation om att inte resa till de aktuella regionerna inte ska räkna med någon konsulär hjälp. meddelar att polisens nationella insatsstyrka rest till för att transportera en kvinna till som varit ansluten till IS. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen gjort en ny bedömning som innebär att IS-anslutna i eller nu kan räkna med svenska myndigheters hjälp att komma till ?
fr · H8111019 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1019 Miljöincitament i tonnageskatten av Boriana (M) till Finansminister (S) Tonnageskatten, som innebär en schablonmässig inkomstbeskattning av rederiverksamhet, infördes i med syftet att stoppa utflaggningen av svenska fartyg till andra länder. Sjöfartsnäringen är mycket viktig för , dels för att av import och export under transportkedjan transporteras med fartyg, dels för att näringen skapar många arbetstillfällen. Därför behöver den svenska sjöfartsnäringen rättvisa konkurrensvillkor, men i det avseendet finns mycket kvar att önska. Exempelvis har vårt grannland ett välutvecklat system för miljödifferentiering av tonnageskatten, där fartyg som uppfyller de högsta kraven kan få 25 procents skattereduktion. I är kraven för att ingå i tonnageskattesystemet betydligt lindrigare. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att verka för en skyndsam översyn av tonnageskatten där bland annat möjligheten till miljödifferentiering av skatten beaktas?
fr · H8111020 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1020 och energisystemet av (SD) till Statsrådet (S) publicerade granskningsrapporten 2020:25 angående regeringens prognoser över framtidens skatteintäkter och förändrad energianvändning. slutsats är att regeringen inte tar höjd för att energi- och koldioxidskatter kommer att minska . Enligt börjar regeringens överskattning av statens skatteintäkter märkas 2024, varefter den förväntas öka till ungefär en halv procent av bnp, vilket motsvarar i dagens penningvärde. Detta belopp motsvarar en fjärdedel av de totala skatteintäkterna från energi, miljö och vägtrafik. Därmed har inte fått en korrekt bild av hållbarheten i de offentliga finanserna . En rekommendation som ger i rapporten är att regeringen ger i uppdrag att återkommande ta fram ett huvudscenario för energisystem på lång sikt, detta för att kunna utveckla beräkningsmodellerna och göra goda långsiktiga prognoser på . Vidare påpekas att scenariot bör utformas på ett sätt som är lämpligt för beräkningarna av de offentliga finansernas hållbarhet. saknas ett utpekat huvudscenario bland de scenarier som regelbundet tar fram. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att ge i uppdrag att återkommande ta fram ett huvudscenario för energisystem på lång sikt?
fr · H8111021 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1021 En transportkorridor till via av (SD) till Infrastrukturminister (S) Fehmarn bält-tunneln mellan och är beslutad och förväntas vara klar att tas i bruk 2029. Genom denna nya länk möjliggörs att resa och frakta gods från till och ut i världen. är det möjligt att transportera godståg från med fartyg samt över . För att göra mindre sårbart behövs fler fasta förbindelser ut ur och in i . Europaspåret är en sådan möjlighet, med förslag om en sänktunnel mellan och . Det kanske mest omtalade är annars en fast förbindelse mellan och , men denna sträcka är inte optimal för godstrafik utan lämpar sig bättre för persontrafik. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att föra diskussioner med den danska regeringen för att få till stånd en ny fast transportkorridor för godståg som förbinder och med övriga ?
fr · H8111022 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1022 Konsumentskydd vid resebolags konkurser av (SD) till Statsrådet (S) Det finns behov av att se över reglerna för resegarantin. Skyddet i resegarantilagen är avsett för paketresor, och vid inställda resor på grund av arrangörens insolvens kan lagen tas i anspråk. Det finns inget skydd för flygresenärer då ett flygbolag försätts i konkurs. Det är ett problem för konsumenter att inte skyddet på samma sätt som resegarantierna täcker återbetalning och hemtagning av strandsatta resenärer då resebolaget går i konkurs. flygbolagskonkurser har visat att det finns ett behov av ett sådant skydd. Dagens ansträngda ekonomi för flygbolagen med många månaders kraftiga begränsningar av flygtrafiken understryker behovet av åtgärder. Både den ansträngda situationen för resebolagen och konsumenternas situation behöver tas hänsyn till. Det finns önskemål från resebranschen om att bredda resegarantilagen, att utreda behov och möjligheter och att ta hänsyn till både kända problematiska scenarier och tänkbara kommande scenarier kopplade till kriser. Detta gäller inte minst i händelse av konkurs. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att verka för att få fram ett bättre konsumentskydd i händelse av resebolags konkurser?
fr · H8111023 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1023 En infrastrukturstrategi inför kommande pandemier av (SD) till Infrastrukturminister (S) Den nu pågående coronapandemin har världen och i ett järngrepp. Många företag har gått omkull, och många människor har blivit arbetslösa. Infrastrukturen har stått sig stark överlag, men med stora ekonomiska svårigheter, inte minst för de företag som byggt sin verksamhet kring persontransporter. Vi måste nu alla lära oss av det som skett för att stå beredda om liknande händelser inträffar igen. Pandemin är inte över, och det finns fortfarande mycket att göra för att hjälpa de företag som med nöd och näppe klarar att hålla huvudet över vattenytan. När pandemin väl är över är det av stor vikt att ta fram en analys av konsekvenserna för landets transportsektor för att se hur kan agera om liknande händelser skulle uppstå . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta fram en infrastrukturstrategi inför eventuella framtida pandemier?
fr · H8111024 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1024 Järnvägen – av (SD) till Infrastrukturminister (S) i bör underhållas och optimeras för att klara transportbehovet och för framtiden. Vi vet att järnvägen kan frakta stora mängder gods och avlasta vägnätet från många transporter. Sträckan –har till stora delar enkelspår. Det går betydligt snabbare att köra bil och lastbil mellan dessa båda städer än att ta tåget. Detta har resulterat i att närmare 2 700 lastbilar passerar gränsen via , som av alla personresor sker med bil, trots att detta utgör en prioriterad sträcka i EU:s transeuropeiska transportnät (TEN-T). hamn är av stor betydelse som exporthamn för hela . Den fungerar också som största hamn. Genom att bygga en robust järnväg mellan och kan antalet godstransporter på väg kraftigt minskas. Det skulle även medföra att en stor del av persontrafiken försvinner från vägen. Det hade varit gynnsamt såväl för näringslivet och arbetsmarknaden som för miljön. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att arbeta för att järnvägssträckan –prioriteras i nästa nationella infrastrukturplan?
fr · H8111025 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1025 Överrepresentation av äldre som offer för dödsbränder av (M) till Socialminister (S) Kalla fakta presenterar en granskning gällande en lucka i lagen som leder till att våra äldre är överrepresenterade som offer för dödsbränder. har fler än 500 personer som varit dött i bränder. Det innebär att den gruppen är kraftigt överrepresenterad när det gäller dödsbränder, och prognosen är att det kommer att bli ännu värre, avslöjar Kalla faktas granskning. Detta härleds till en lucka i lagen som innebär otydligheter gällande vilken instans som ansvarar för de äldres brandskydd. Andelen äldre i kommer att öka kraftigt kommande decennier, och det är därför av yttersta vikt att denna påvisade lucka i lagen åtgärdas skyndsamt, så att inte ännu fler riskerar att falla offer för dödsbränder. har gång på gång belyst problemet, bland annat genom ett särskilt yttrande i ett betänkande om socialtjänstlagen 2019 om att inkludera individanpassat brandskydd i bostadsanpassningsbidraget. Detta sa regeringen nej till. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att åtgärda denna lucka i lagen och äldres överrepresentation som offer för dödsbränder?
fr · H8111027 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1027 Regeringens syn på som flyghub av (M) till Näringsminister (S) Jag har i en skriftlig fråga till näringsministern frågat vilka åtgärder ministern avser att vidta för att göra till en attraktiv flyghub (2020/21:772). I det svar ministern lämnade beskriver han att flygtrafiken minskar, att regeringen har stort förtroende för Swedavia och att avslutade sitt arbete . Näringsministern säger dock ingenting om hur regeringen ser på och hur ska locka till sig flyglinjer och företag. Det stämmer att Swedavia ansvarar för , och det stämmer att flygtrafiken minskat över världen. Men detta utesluter inte att regeringen aktivt arbetar för att göra till en attraktiv destination för näringsliv och turism. ser vi hur flyglinje efter flyglinje flyttar från för att i stället låta sina direktflyg starta från , eller , detta trots det minskade flygandet i världen. Ministern hänvisar till att avslutade sitt arbete . Det stämmer, men ingen har sett någon slutrapport från , och det är därför oklart om rådet kommit fram till hur ska bli en attraktiv flyghub för näringsliv och turism i . har alltså avslutat sitt arbete, och flygdestinationer fortsätter att lämna . Arbetet borde redan ha påbörjats, och det går inte att vänta på att pandemin går över. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad avser ministern och inte Swedavia att göra för att ska bli en attraktiv flygdestination?
fr · H8111028 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1028 Åtgäder för ökad kunskap om smittspridning av (SD) till Socialminister (S) Sverigebilden utomlands är i dessa tider dyster, milt uttryckt. Detta blev undertecknad påmind om efter att några amerikanska bekanta diskuterat ett filmklipp som sas visa svensk omsorgspersonal som sjöng om att ta ansvar under pandemin som de själva agerar klandervärt ur ett covidperspektiv. I klippet ser vi svensk omsorgspersonal som iförda visir (men utan andningsskydd), genom en omgjord barnvisa sjunger om att man bör ta ansvar och följa statsepidemiolog råd. Vidare sjunger de att de spottar på och om vikten av att hålla avstånd. Problemet är dock att personalen i fråga inte på något sätt agerade som de borde ut ett smittskyddsperspektiv: De höll inte tillräckligt avstånd, de befann sig inomhus och de var totalt nio personer samlade. Det rådde för undertecknad ingen tvekan om att det faktiskt kunde vara en parodi på den svenska hanteringen av covid-19 som blivit världskänt till följd av sin mortalitet. Eftersom klippet blivit viralt önskade undertecknad naturligtvis se om det gick att verifiera äktheten eller om det faktiskt var en sketch, som vissa verkade tro. Sorgligt nog visade det sig att det var autentiskt. Än värre var klippet ursprungligen publicerat på kommuns Facebooksida, varför kommunen till synes verkat tycka att detta var någonting positivt. Ironin över att omsorgspersonalen dels agerar klandervärt, dels hyllar arkitekten bakom den svenska handlingsförlamningen under denna pandemi är slående. Det är dock inte konstigt om man förfasas över den omfattande okunskap och nonchalans som råder kring smittskydd och hur detta dödliga virus ska tacklas. När vi ser hur okunskapen har nått en i flera fall synkroniserad nivå, även bland vård- och omsorgspersonal, bör även socialministern reagera. När denna okunskap dessutom är sanktionerad av myndigheter (i detta fall kommun), som sprider densamma, vet vi att är riktigt illa ute. Det ser vi likaså i kommentarsfältet, där vanliga medborgare tycks vara helt oförstående för spridningen av aerosoler bland personalen och således för risken att sprida smittan bland de sköra på det aktuella äldreboendet. Allra värst är dock att detta inte lär vara ett enskilt exempel. Så här kan det mycket väl se ut på en lång rad svenska äldreboenden, varför det inte heller är särskilt konstigt att många avlider. Efter att återkommande fått höra ovetenskapliga spekulationer och vilseledande riktlinjer från myndigheter avseende bland annat skydd är det läge att socialministern agerar. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Hur ser ministern på attmyndigheter och kommuner bidrar till att sprida klipp som undertecknadexemplifierat, och kan vi förvänta oss att hon agerar för att öka kunskapen omhur aerosoler sprids?
fr · H8111029 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1029 Import av energi av (M) till Statsrådet (S) har historiskt producerat den energi som krävts för vår samhällsutveckling och industri nationellt. Det har varit en framgångsfaktor för oss och något som gjort att vi i svåra tider inte varit beroende av andra länder för att klara vår energiförsörjning. Det har också gett oss möjlighet att utveckla även energikrävande industri utan osäkerhet på leverans av energi. är i ett annat läge. Till följd av otillräcklig produktions- och överföringskapacitet klarar vi inte alltid leveranssäkerheten av el. Vi håller också på att mer och mer integrera vårt elenergisystem med övriga EU. Detta innebär att vi då kan få en helt annan prisbild och en annan leveranssäkerhet. Då vindkraft och solenergi byggs ut räcker inte elenergi från vatten och kärnkraft i till, framför allt inte i . planerar nu både och för ny kärnkraft för att klara sina klimatmål och kunna fasa ut olja och kol. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att vidta några åtgärder inför att svensk industri kan komma att bli beroende av utländsk kärnkraft för att vi ska klara balansen i våra elsystem?
fr · H8111030 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1030 Återaktualisering av lagförslag om kvotering i bolagsstyrelser av (SD) till Statsrådet (MP) Statsrådet uttalade sig i om att regeringen eventuellt kommer att återaktualisera det tidigare lagförslaget om kvotering i bolagsstyrelser. Statsrådet uttalade att det kan behövas sådana krav om förändringar inte uppnås med fler kvinnor i bolagsstyrelser allteftersom tiden går. Med sådana krav tas inte hänsyn till nackdelar med kvotering. Ska politiker tvinga bolag att ta hänsyn till könstillhörighet? I en undersökning 2015 sa sju av tio näringslivstoppar nej till kvotering. Ett argument är att kvotering bryter principen om kompetens och att meriter ska styra vem som får en post. uttalade sig en professor i företagsstyrning och civilekonomer om nackdelar med kvotering. Man har kommit fram till att bolag som når jämställdhet under frivillighet har högre avkastning. Vidare finns det indikationer på att den frivilliga vägen har mer positiva effekter än tvång på bolag, styrelse och individers möjligheter. Motsatsen skulle kunna råda under tvång. Det skulle kunna innebära att bolag får lägre avkastning om de påtvingas kvotering från staten. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att uppnå genom tvång med den nya aktualiseringen av lagförslaget om kvotering i bolagsstyrelser?
fr · H8111031 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1031 Häktade som kan kommunicera med varandra trots restriktioner av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det är mycket viktigt att häktade med restriktioner inte ska kunna kommunicera med andra häktade i samma mål. När detta inträffar kan det påverka polisutredningen negativt. I förlängningen kan det även drabba brottsoffer på många olika sätt. Det har framkommit att häktade personer kunnat kommunicera med varandra på flera häkten, till exempel via avloppet, bland annat i och i . Problemet är allvarligt, och åklagare har tagit upp detta på bland annat Twitter. Kriminalvården har svarat: ”Vi är medvetna om problemet och gör kompensatoriska åtgärder för att minska risk för överhörning, exempelvis separerar intagna i samma brottmål. Vid risk för överhörning går personal ronder för att uppmärksamma ljud. En del lokaler har tyvärr större tekniska brister och behöver ses över.” Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att lösa dessa allvarliga brister?
fr · H8111032 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1032 Kriminella gäng som tvingar unga att begå brott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I justitieutskottet pågår beredning av regeringens förslag om tidsgränser för häktning. Regeringens förslag är en tidsgräns för vuxna och en gräns för unga . Gränserna skulle få överskridas vid synnerlig vikt. Vi moderater vill inte ha några tidsgränser alls. Regeringens förslag har varit ute på remiss. Flera av remissinstanserna, bland annat , , och , påtalade att det fanns ökad risk för att unga skulle tvingas att begå brott för äldre kriminellas räkning eller att ta på sig skulden för brott de inte begått. Anledningen till detta skulle vara att unga får kortare häktningstid. De får ju även straffrabatt då de är . ansåg att för vuxna var och föreslog i stället. Förslaget avstyrktes av Lagrådet. bestämde då att någon tidsgräns för vuxna inte skulle införas men att tidsgränsen skulle gälla för unga . Vi moderater anser att detta ytterligare ökar incitamenten för äldre kriminella att tvinga unga till kriminalitet. publicerades en artikel där det framkom att Ekot intervjuat underrättelsechefer i landets sju polisregioner för att få en bild av rekryteringen av unga till kriminella gäng. Resultatet är upprörande. I sex av sju polisregioner finns tolvåriga barn som begår brott för kriminella gäng. Barnen används till narkotikaförsäljning, transporter av vapen med mera. I och uppger polisen att det rör sig om hundratals barn som utför handlingar för kriminella gäng. Fyra av underrättelsecheferna anser att rekryteringen av barn har ökat och att barnen blir allt yngre. En kommunpolis i säger att barnen växer in i gängen. De rekryteras redan vid 10–och börjar få större uppdrag . Redan när regeringen föreslog för vuxna och tre månaders tidsgräns för unga ansåg flera remissinstanser att denna skillnad skulle öka incitamenten för äldre kriminella att tvinga unga till kriminalitet. Incitamenten har ökat ytterligare nu när justitieutskottet beslutat att ingen tidsgräns ska införas för vuxna. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att ovannämnda skillnad ökar risken för att unga ska tvingas in i kriminalitet och, om svaret är ja, vilka åtgärder avser ministern att vidta?
fr · H8111033 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1033 Sms-utskick om covid-19 av (M) till Statsrådet (S) kom ett sms från och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Sms:et skickades ut till hela befolkning enligt uppdrag från regeringen. I en debatt i har ministern sagt att regeringen ville nå människor och att de letat efter ett tillfälle att kunna skicka ut ett sådant här sms. När sms:et kom innehöll det inget mer än information om att man ska följa de nya skärpta råden för att stoppa spridningen av covid-19. Enligt ministerns utsago i samma debatt har regeringen inget ansvar för innehållet i det utskickade sms:et. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet nöjd med det utskick som gjordes per sms, och avser statsrådet att verka för att liknande utskick genomförs ?
fr · H8111034 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1034 Relevant information i sms-utskicket av Boriana (M) till Statsrådet (S) skickade och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ett sms till cirka 22 miljoner mobilabonnemang i . Syftet var att påminna om och uppmana alla att följa de skärpta nationella råden. Råden saknades dock i utskicket, likaså en länk till sidan med krisinformation. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att säkerställa att ytterligare sms om covid-19, skickade av myndigheterna till alla mobilabonnemang i , ska innehålla mer och tydligare information?
fr · H8111035 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1035 Nyttan med sms-utskicket av Boriana (M) till Statsrådet (S) I regeringens pressmeddelande om sms-utskicket till 22 miljoner mobilabonnemang uttryckte statsrådet följande: ”Det är angeläget att hela befolkningen får relevant information om vad som gäller för att kunna bidra till att minska smittspridningen.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad bestod ”den relevanta informationen” av, och bedömer statsrådet att kostnaderna för utskicket motsvarade nyttan?
fr · H8111036 · 2020-12-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1036 av (M) till Näringsminister (S) har Sydsvenska Handelskammaren skickat ett brev till med kopia till näringsministern och energiministern och till näringsutskottets ledamöter. Innehållet i brevet hänvisar till att avser att stänga . Detta kommer dessutom i ett läge då effektbristen i varit ett överhängande problem. strategiska betydelse för att hantera effektbristen lyfts. Det föreligger inte legala hinder att driva vidare, och det är varken affärsmässigt eller samhällsekonomiskt motiverat att ta anläggningen ur drift. Sydsvenska Handelskammaren har exempelvis påtalat i debatten att de mot den bakgrunden anser att det är synnerligen märkligt att avser att stänga . Handelskammaren har anfört att stängningen kommer att drabba de sydsvenska företagen och den svenska ekonomin. De menar att det inte kan ligga i uppdrag att agera så att svenska företag drabbas av ytterligare försämringar. I brevet uppmanas att fortsätta sin drift av till dess att motsvarande planeringsbar effekt finns till förfogande i hela landet. Det är alltid ägaren som bestämmer i ett företag, och så är fallet också med det statliga bolaget . Om ägare och Uniper säger att de inte vill driva vidare har ägaren, det vill säga , som är regeringens företrädare, möjlighet att lyfta frågan i riksdag och att komma med en instruktion för att driva vidare. I uttrycker ett antal företag sin syn på läget för näringslivet med anledning av växande problem på elmarknaden med försörjningstrygghet och prisfluktuationer. Nedan följer några citat från artikeln. Företaget : "Att som energiminister prata om att vi har ett nationellt elöverskott på årsbasis är politisk rappakalja och ett sätt att blunda för de stora och snabbt växande problemen vi har med försörjningstrygghet och prisfluktuationer." Företaget : "Vi är väldigt oroade och frustrerade över utvecklingen på elmarknaden som börjar bli akut." : "Det är oerhört allvarligt inte minst med tanke på att de här branscherna står för tiotusentals arbetstillfällen och exportintäkter ." Företaget : ”Vi ser ökande risk att elförsörjningen kommer fungera sämre. Det skulle vara helt förödande eftersom vi kör våra anläggningar dygnet runt, och är helt beroende av att elen fungerar." Detta är företag som omsätter miljardbelopp och som anställer många människor. Dessa företag, näringslivet och landet behöver få svar. Det pågår en samhällsomställning under vilken nu är på väg att stängas . Det är ett beslut som regeringen har ansvar för. Den bör peka på hur stabiliteten av el ska säkras och garanteras och inte ge svar om elmängd i systemet. behöver sina företag, och vi behöver nya etableringar jämte att fler företag väljer att växa i vårt land. Det är kända fakta att omställningen innebär att industrin och transportsektorn använder och kommer att behöva alltmer el och leveranstrygghet , , . Detta är något som historiskt inte ens behövt fundera på. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Är ministern villig att agera för att ska kunna utgöra en energikälla som säkrar och garanterar stabilitet för att på ett tryggt sätt överbrygga den omställning som landet befinner sig i?