ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811332 · 2020-11-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:332 Stöd till korttidsarbete av (M) till Näringsminister (S) Den tidigare beslutade korttidspermitteringen, som beslutades men som gäller retroaktivt från , har visat sig vara en utdragen historia. Företag som skickat in ansökan och som fått besked om att pengar skulle utbetalas senare har fortfarande inte sett röken av någon utbetalning. I ett fall berättas det att företagaren försökt få svar från kring varför inga pengar kommer, men utan resultat. De vill såklart veta om något inrapporterats fel, om något underlag saknas eller om det beror på något annat. Det upplevs som att det finns många frågor men väldigt få svar. Det är klart att det blir stressen, oron och svårigheterna blir stora när en företagare inte får svar om när, hur eller ens om denna är berättigad till stöd. Det handlar om ett stöd som kan vara avgörande för många när det gäller att kunna behålla sitt företag året ut. Min fråga till näringsminister är därför: Har ministern agerat för att dessa företagare ska kunna få tydliga besked och utbetalning av stöd?
fr · H811333 · 2020-11-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:333 Hjälpmedel vid inre utlänningskontroll av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Chefen vid gränspolisen vid Nationella operativa avdelningen, , intervjuas av TT, i en artikel som publiceras i bland annat . Intervjun och artikeln pekar på problematiken med att många av de asylsökande som kom till fortfarande befinner sig i , trots att de fått avslag på sin asylansökan. I artikeln framkommer att av de 163 000 personer som sökte asyl har 47 000 personer fått avslag. Hur många av dessa 47 000 som verkligen lämnat landet vet inte . Det är också känt att bara drygt hälften av alla utvisningsbeslut verkställs och att nära 50 000 personer uppskattas leva i utan uppehållstillstånd. har presenterat åtta åtgärder för att öka effektiviteten i återvändandet. En reglerad invandringspolitik bygger på att ett nej är ett nej och att ett ja är ett ja. Utöver dessa åtgärder har lagt fram ett utskottsinitiativ om en nationell folkräkning, vilket tyvärr sa nej till. Till detta ska läggas den stora oordningen kring samordningsnummer. Chefen för gränspolisen pekar också på att ett antal operativa verktyg ännu inte kommit på plats, exempelvis möjligheten att kontrollera fingeravtryck vid inre utlänningskontroller. Detta är inte tillåtet med dagens lagstiftning. överlämnades slutbetänkandet Klarlagd identitet till dåvarande migrationsministern. Det är alltså . I utredningen fanns förslag om att göra det möjligt att både ta fingeravtryck och fotografera utländska personer som befinner sig i i väntan på uppehållstillstånd. I sitt svar på lagrådsremiss från innevarande år kritiserade Lagrådet förslagen rörande bland annat lagändringar av fingeravtryck och fotografering. I samband med att regeringen överlämnade lagrådsremissen till Lagrådet skrev regeringen på sin hemsida att lagändringarna beräknades träda i kraft . är det november och lagstiftningen, och de verktyg som chefen för gränspolisen efterlyser, är fortfarande inte på plats. Beredningen av ärendet har alltså pågått när detta skrivs, efter Lagrådets utlåtande. Det är en lagstiftning som är viktig att få på plats och som efterfrågas av fler än . Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till justitie- och migrationsminister : När avser ministern att lägga fram en proposition rörande ovanstående lagstiftning på bord?
fr · H811334 · 2020-11-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:334 Åtgärder för att stävja hajfisket av (M) till Statsrådet (S) Omkring 70 miljoner hajar dör som en konsekvens av den oetiska jakten på hajfenor. Jakten på hajfenor är brutal eftersom det i regel innebär att hajar – däribland många starkt hotade hajarter – fiskas upp i båtar där fenorna skärs av. Därefter, medan hajen fortfarande lever, slängs den tillbaka i havet utan fenor för att där långsamt dö. I är hajfiske förbjudet, men det är fortfarande lagligt att servera haj eller hajfenssoppa i . Globalt sett är den stora industrin kring hajfisket och handeln med hajfenor en del av den organiserade brottsligheten. Förutom att hajfisket behöver minska tydligt för att bättre värna en mängd hajarter är det även av betydelse för ekosystemet i våra världshav, som helt riskerar att rubbas och sättas ur spel när hajarna drastiskt minskar. Mycket behöver göras globalt för att pressa tillbaka den oetiska rovjakten på hajar i våra hav. bör ta sitt ansvar och säkra att inte hajfenor konsumeras på svenska restauranger och serveringar i någon form. Min fråga till statsrådet är följande: Avser statsrådet att agera för ett heltäckande förbud mot att servera hajfenssoppa i ?
fr · H811335 · 2020-11-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:335 Utredningen barnet! av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) kom utredningen barnet! Utredningen hade i uppdrag att föreslå förändringar för att minska antalet vårdnadstvister, vilka har ökat markant . Utredningen föreslog också ett antal åtgärder för att minska antalet vårdnadstvister. Till utredningens förslag bör även läggas ett flertal andra förslag för att ytterligare stärka barnets rätt i vårdnadsprocesser. På min skriftliga fråga svarade statsrådet att detta är viktiga frågor för regeringen och att man avser att återkomma med förslag. Vid ett möte med civilutskottet fick jag även uppfattningen att regeringen avsåg att återkomma i detta ämne . är vi inne och har inte fått någon avisering om någon proposition på området. som går utan att det kommer förslag på hur vi kan minska antalet vårdnadstvister så drabbas fler barn. Dessutom tvingas både föräldrar och våra rättsliga instanser slita tvister som i många fall inte hör hemma i domstolarna. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser regeringen att komma med förslag för att minska antalet vårdnadstvister i , och kommer regeringens förslag att även innehålla andra förslag till åtgärder än de utredningen föreslår?
fr · H811336 · 2020-11-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:336 Dagens färdtjänst av (SD) till Infrastrukturminister (S) reglerades färdtjänsten i socialtjänstlagen, men 1997 valde regeringen att föra över färdtjänsten till en trafiklagstiftning. Skiftet har inneburit att färdtjänsten inte längre tar hänsyn till behov och önskemål ur ett individperspektiv, utan ska snarare ses ett komplement till allmän kollektivtrafik, vilket begränsar människors resande. Färdtjänst saknar flexibilitet på fler områden. Bland annat är det inte möjligt att ta med idrottsspecifika hjälpmedel, till exempel en extra rullstol. Som vuxen begränsas också antalet resor som får användas. Personer som använder färdtjänst till och från skolan eller arbetet får inte heller åka till någon annan plats än hemmet när skol- och arbetsdagen är slut. Det är alltså inte tillåtet att bli avsläppt vid en fritidsaktivitet i stället för vid hemmet. Många vittnar också om en osäkerhet om huruvida transporten kommer vid utsatt tid. En bra tanke riskerar således att snarare bli ett hinder än en hjälp. Vi menar att färdtjänst, som ska finnas till för personer i behov av stöd och hjälp, självklart också ska vara individanpassad så långt det är möjligt, och därför duger inte dagens synsätt där den snarare ses som ett komplement till kollektivtrafiken. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är ministern nöjd med dagens färdtjänst eller är han öppen för förändringar i färdtjänstlagen?
fr · H811337 · 2020-11-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:337 Säkerhetsrisker kring elmarknadshubben av (SD) till Statsrådet (S) frågade jag statsrådet om riskerna med den elmarknadshubb som på uppdrag av regeringen har arbetat med . Statsrådet beskrev då att regeringen arbetar med att ta fram en produkt med förslag till nödvändiga författningsändringar för att införa elmarknadshubben och att säkerhetsfrågor och frågor som rör totalförsvaret skulle ges stor vikt i arbetet. Det är ett arbete som har pausats av med hänvisning till att man väntar på att nödvändig lagstiftning måste komma på plats. Kartläggningar av it-system som är kopplade till elförsörjningen för att inhämta säkerhetsklassad information är vanligt, vilket bland annat Militära säkerhets- och underrättelsetjänsten, MUST, varnat för. Elmarknadshubben skulle samla mer än 4,5 miljoner kunders mätdata och anläggningsinformation på ett och samma ställe. Försvarsmakten varnar för en etablering av en hubb. Anledningen är att tillgänglig information kan ge en detaljerad bild av den svenska elnätsstrukturen, vilket i sin tur kan möjliggöra en kartläggning av bland annat sårbarheter och brister i elnätet. Det är dock inte bara elnäten som kan kartläggas utan även konsumtionen av el på detaljnivå – vilket synliggör till exempel industriers förbrukning och var militären har elintensiva verksamheter (servrar). Med anledning av det vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att säkerhetsaspekterna med elmarknadshubben är säkerställda och om så inte är fallet, hur ser statsrådet på andra lösningar för att förbättra processerna på slutkundsmarknaden?
fr · H811338 · 2020-11-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:338 Geovetenskaplig forskning av (SD) till Statsrådet (S) Forskning och utveckling inom geovetenskap är nödvändig för att främja gruvnäringen och för att utveckla samlade kunskap inom området. Detta syftar till att ska ligga i framkant i utvecklingen av nya teknik- och miljölösningar. Det behövs även för att skapa nya arbetstillfällen med bibehållen konkurrenskraft parallellt med en hållbar samhällsutveckling baserad på den svenska naturens förutsättningar. I budgetförslag ökades anslaget till den geovetenskapliga forskningen i jämförelse med regeringens anslag med i syfte att öka ambitionen inom området. Utveckling och innovation inom områden som hantering och utnyttjande av gruvavfall, cirkulära flöden och minskade koldioxidutsläpp är nödvändigt för att klara miljöarbetsmålen och de krav som näringen ställs inför. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på den geovetenskapliga forskningens betydelse för konkurrenskraft som kunskaps-, export- och industrination, och hur avser regeringen att stärka forskningen inom området?
fr · H811339 · 2020-11-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:339 Transportbidraget av (SD) till Näringsminister (S) Transportbidrag kan sökas för att minska kostnadsnackdelarna för företag med produktionsverksamhet i de fyra nordligaste länen: , , och . Bidraget varierar mellan beroende på i vilken kommun företaget har sin produktionsverksamhet, och en rad kriterier ska vara uppfyllda för att de transporter för vilka bidrag söks ska berättiga till ersättning. I regeringens budgetproposition anslås för transportbidrag, vilket utgör en minskning med jämfört med . Transportbidraget har varit högre budgeterat än det belopp som betalats, utom då det motsvarade det utbetalade beloppet. I detta läge väljer regeringen att minska anslagen för transportbidraget som den pågående coronapandemin kraftigt försämrat företagens villkor till överlevnad på såväl kort som lång sikt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ser ministern på transportbidragets roll för att stärka företagens överlevnadskraft i de fyra Norrlandslänen ?
fr · H811340 · 2020-11-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:340 En stärkt gruvnäring av (SD) till Näringsminister (S) Gruvdrift och mineralhantering utgör nyckelområden inom svenskt näringsliv. Myndigheten geologiska undersökning, SGU, är central i sammanhanget. I sitt budgetunderlag till regeringen utpekas flera områden inom SGU:s verksamhetsområde som är i behov av förstärkning. Av dessa ska särskilt framhållas vikten av SGU:s arbete med framtagandet av en nationell geodatastrategi och att stärka myndighetens roll inom informationsspridning, med betoning på gruvrelaterade frågor. I enlighet med detta resonemang föreslog också ett högre anslag till myndigheten i förhållande till regeringens förslag. Tilläggas kan att regeringens budgetsatsning på sekundär utvinning av metaller är välkommen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ser ministern på SGU:s roll för gruvnäringen, och hur avser regeringen att möjliggöra för fler initiativ från myndigheten?
fr · H811341 · 2020-11-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:341 Inkomstutveckling efter barnafödande av (SD) till Statsrådet (S) släpptes rapporten efter barnafödande som belyser det faktum att det tar för den förälder som tar ut störst del av föräldrapenningen att nå upp till samma inkomstnivå som året innan barnet föddes. Rent statistiskt är det till största delen mammor som tar ut flest föräldradagar, sannolikt av den enkla anledningen att man önskar vara hemma med sin bebis. Det är vår ståndpunkt att det i sig inte är något problem vem av föräldrarna som är hemma, utan det problematiska är den ekonomiska utvecklingen , inte minst när det kommer till pension. I rapporten belyses även det faktum att kvinnor bidrar mindre till parets gemensamma försörjning då det oftast är kvinnan som tar ut flest föräldradagar. Detta är givetvis helt naturligt med tanke på att ersättningen för föräldradagar är lägre än lönen. Vad som i stället vore intressant att ta del av är hur mycket av föräldrarnas gemensamma ekonomi som påverkas beroende på vem av föräldrarna som tar ut föräldrapenning. Den ekonomiska familjepolitiken är således komplex utifrån ett ekonomiskt jämställdhetsperspektiv. Att föräldrars valmöjlighet att forma sin vardag utefter bästa förmåga ej inskränks är viktigt. ser vi att insatser behöver göras för att kompensera när en förälder tar ut föräldrapenning så att den inte drabbas ekonomiskt, exempelvis genom försämrad löneutveckling eller i form av lägre pension. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt tänker statsrådet och regeringen arbeta för att ekonomiskt stärka den förälder som tar ansvar för sin familj genom att nyttja rätten till föräldraledighet, både på lång och kort sikt?
fr · H811342 · 2020-11-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:342 Initiativ för hållbara hav och blå tillväxt av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Myndigheten geologiska undersökning, SGU, hanterar frågor om berg, jord och grundvatten i . Myndigheten har till uppgift att tillhandahålla geologisk information för samhällets behov . SGU har även en central roll då det gäller frågor som rör gruvdrift och mineralhantering, vilket är nyckelområden inom svenskt näringsliv. I sitt budgetunderlag till regeringen pekar myndigheten på flera områden inom sitt verksamhetsområde som är i behov av förstärkning. Av dessa vill jag särskilt framhålla hållbara hav och blå tillväxt och en tryggad grundvattenförsörjning. I enlighet med detta resonemang föreslog också ett högre anslag till myndigheten i förhållande till regeringens förslag. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur ser ministern på SGU:s arbete med en tryggad grundvattenförsörjning, hållbara hav och blå tillväxt, och hur avser regeringen att möjliggöra för initiativ inom dessa områden från myndigheten?
fr · H811343 · 2020-11-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:343 Beredskapsflygplatser av (M) till Infrastrukturminister (S) I händelse av olika former av kris behövs det beredskapsflygplatser. fick i uppdrag att göra en översyn av de svenska beredskapsflygplatserna för att säkerställa beredskap så att samhällsviktiga lufttransporter ska kunna utföras oavsett tid . I rapporten föreslogs ytterligare nio flygplatser i beredskap utöver de redan tio befintliga. Problemet är dock att har många vita fläckar för beredskapsflygplatser, vilket försvårar verksamheten. I sydöstra blir det enligt planen endast som föreslås, med ett upptagningsområde som omfattar , och län och nordöstra , alltså ett geografiskt mycket stort område. Att vissa regioner inte har tillgång till beredskapsflygplatser påverkar framför allt sjukvården som kan behöva transportera svårt sjuka patienter på ett snabbt och effektivt sätt. Den ökande användningen av ambulansflyg påverkas också; dessa ska vara beredda att lyfta akut, exempelvis vid stora olyckor men också för transporter som kräver intensivvård, kuvös och hjärtlungmaskin och kunna användas för att frakta organ med mera. Detta blir inte möjligt om inte personal finns runt. Flygplatsen i har ett strategiskt gott läge utifrån de sex sydligaste länen, vilket även är en bedömning som MSB gjort när det gäller placering av helikopterresurs för brandbekämpning och utplacering av nationella skogsbrandsdepåer, som finns i både och . Men finns trots det inte med i planen för nya beredskapsflygplatser. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Anser ministern att det är rimligt att inte ha en beredskapsflygplats i varje region i ett avlångt land som givet den plan för beredskapsflygplatser som föreslagits, eller avser ministern att agera för fler flygplatser?
fr · H811344 · 2020-11-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:344 Det tillfälliga tilläggsbidraget inom bostadsbidraget av (SD) till Statsrådet (S) Bostadsbidraget är ett av de viktigaste instrumenten som finns för att stödja barnfamiljer med svag ekonomi. införde ett extra tillägg i bostadstillägget för de familjer som redan var berättigade till bostadsbidrag i syfte att stödja de som drabbats ekonomiskt av pandemin. Det tillfälliga tilläggsbidraget inom bostadsbidraget är beviljat till och med utgången av 2020. Vi kan notera att smittspridningen återigen tagit fart och att restriktioner har skärpts på flera håll i landet. Att pandemin skulle vara över känns avlägset, vilket gör att ekonomiskt utsatta barnfamiljer även fortsatt har ett behov av ekonomiskt stöd i form av tillägget inom bostadsbidraget. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att förlänga det tillfälliga tilläggsbidraget inom bostadsbidraget?
fr · H811345 · 2020-11-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:345 Kostnader för myndighetstjänster av (SD) till Statsrådet (S) Många konsumenter luras att köpa tjänster via webbplatser som i flera fall är myndighetsliknande, men som i själva fallet är platser som tar ut kostnader för tjänster som är kostnadsfria hos samma myndigheter. har uppmärksammat problem kring detta och har tidigare agerat rättsligt för att stoppa sådana webbplatser i och med att vilseledning om priser är otillåtet. granskar även sådana sajter på grund av anmälningar. Detta uppmärksammande, granskande och rättsliga agerande är positivt. Ur ett konsumentperspektiv skulle även information om kostnader och icke-kostnader för myndighetstjänster som privatpersoner använder vara välbehövligt. Detta för att ge konsumenter en större vetskap och ökade möjligheter att göra rätt val. Mer information om hur man som privatperson kan ta reda på uppgifter som behövs och hur man kan granska sajter för att göra avvägda val vore behövligt. Att värna konsumenträtten i är av vikt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser regeringen att göra för att öka konsumentinformationen om myndigheternas tjänster avseende kostnader och frihet från kostnader?
fr · H811346 · 2020-11-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:346 Planeringsanvisningar för cybersäkerhetscentret av (M) till Statsrådet (S) redovisade de fyra myndigheterna (), Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och Säkerhetspolisen det uppdrag de fått av regeringen att tillsammans vidta förberedande åtgärder och lämna förslag för att ett nationellt cybersäkerhetscenter skulle kunna inrättas . Trots att det snart har gått uppdraget redovisades så finns det fortfarande en rad oklarheter kring cybersäkerhetscentret som gör att det kommer att dröja innan centret är fullt operativt. Regeringen har inte beslutat om lokalisering, vem som ska vara huvudman och vilken relation centret ska ha till . Man måste också slå fast hur samarbetet med näringslivet ska gå till. Dessutom är den finansiering som regeringen anslog till centret i budgetpropositionen otillräcklig. Det är oroväckande att regeringen är senfärdig i en fråga som är avgörande för möjligheter att kunna upprätthålla en god cybersäkerhet i hela samhället i som präglas av alltmer digitalisering. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att ge planeringsanvisningar till myndigheterna som ger svar på grundläggande frågor kring hur cybersäkerhetscentret ska organiseras och ledas?
fr · H811347 · 2020-11-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:347 En proposition om privat initiativrätt av (KD) till Statsrådet (MP) I betänkandet Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning (SOU 2019:9) föreslås nya bestämmelser i plan- och bygglaget. Dessa innebär bland annat att det ska tydliggöras i att andra än kommunen, till exempel planintressenten, får ta fram planeringsunderlag. Det föreslås också att kommunen i planbeskedet ska ange vilket planeringsunderlag som kan behövas för att en detaljplan ska kunna tas fram, vilket ger planintressenten möjlighet att ta fram de utredningar och underlag som kan behövas. Betänkandet remitterades , och hade över 80 organisationer, statliga, kommunala och aktörer i branschen svarat på remissen. Frågan är angelägen. Privat initiativrätt skulle innebära att fler detaljplaner kan produceras och att det därmed skapas fler planer som kan verkställas, som processen också kan gå snabbare. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit ett utökat anslag till länsstyrelserna på . Det mot bakgrund av att regeringen ”avser att utöka möjligheterna till en privat initiativrätt för enskilda planintressenter att bidra i kommunernas arbete med att ta fram detaljplaner.” Det är positivt, men för att detta ska kunna bli verklighet krävs det också förändringar i . Av regeringens propositionsförteckning framgår dock inte att detta läggs fram för . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att under kommande vår lägga fram förslag för som utökar möjligheterna till privat initiativrätt?
fr · H811348 · 2020-11-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:348 Rättsintyg och kroppsundersökningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Rättsintyg kan vara ett viktigt bevismedel i en förundersökning. Statskontoret har i rapporten av rättsintygsreformen (2018:4) konstaterat att antalet rättsintyg som utfärdat har minskat . Vad gäller antalet rättsintyg baserade på kroppsundersökningar utförda av har dessa nästan halverats på drygt . 2008 utfärdade 2 885 sådana rättsintyg. 2019 hade den siffran minskat till 1 500. Det har i stället blivit vanligare att polis och åklagare enbart använder sig av patientjournaler som skadedokumentation. En kroppsundersökning utförd av en rättsläkare eller en forensisk dokumentationsläkare ger emellertid i flera typer av ärenden ett betydligt bättre underlag till rättsintyg jämfört med den patientjournal som upprättas när hälso- och sjukvården tar hand om en patient. Det kan till exempel gälla vid relationsvåldsärenden. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att ett minskat antal rättsintyg och kroppsundersökningar i förundersökningar riskerar att sätta rättssäkerheten i fara, och avser statsrådet att vidta åtgärder för att antalet rättsintyg och kroppsundersökningar ska utföras i fler fall än ?