ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111425 · 2020-05-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1425 Ädelreformen av (SD) till Socialminister (S) genomfördes en omfattande reformering av vården och omsorgen om äldre. Utgångspunkten för reformen var en helhetssyn på människans behov, både de sociala och de medicinska. Detta innebar att kommunen fick ett samlat ansvar för långvarig service, vård och omsorg för äldre som institutionstänket övergavs och ersattes av tanken på rätten till en egen bostad. Tänket genomsyrade också planeringen av särskilda bostäder som utformades som egna lägenheter med exempelvis möjlighet till egen matlagning och därtill gemensamma samlingsutrymmen för social samvaro. Om den äldre behöver både vård och omsorg är det kommunen som ansvarar för att detta tillgodoses. Dock har inte kommunen egna läkare; dessa arbetar under regionens ansvar. Utvärderingar pekar på att samordningsproblem mellan de olika huvudmännens ansvarsområden fortfarande finns. När reformen genomdrevs tappades också viktig medicinsk kompetens. Kommunens rekryteringar av kompetent personal blev problematisk och resulterar ofta i att människor som saknar adekvat utbildning rekryteras i så kallade timanställningar. Bristen på kompetent personal inom äldreomsorgen gör också att tillgången till medicinsk utrustning kan vara begränsad. Med anledning av det anförda vill jag fråga socialminister : Är ministern nöjd med ädelreformens resultat, eller anser ministern att äldreomsorgen och äldrevården behöver ett nytt omtag?
fr · H7111426 · 2020-05-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1426 Skyddad natur av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har fått kritik av för att vi avsätter för få Natura 2000-områden. uppgick vår andel totalt skyddad yta, sett till land och sötvatten, till enligt SCB:s rapport (MI 41 ). Till detta ska läggas ytterligare naturreservat som avsattes . Enligt EU:s konvention för biologisk mångfald har medlemsstaterna beslutat att av landytan (inklusive sötvatten) i respektive land ska ha skyddats till 2020. Enligt den som hänvisas till ovan betraktar dock att vi endast har skyddat . SCB kommenterar detta med ”att siffran är lägre jämfört med tabellerna i SCB:s statistik beror på att olika definitioner av skyddad natur har använts”. Vän av ordning undrar hur beräkningsgrunderna kan få avvika till denna grad och varför vi inte definierar skyddad natur på samma sätt som övriga medlemsstater. Vad som gäller blir än mer anmärkningsvärt då man tar del av en utgiven rapport från LRF. I rapporten hävdas att om vi skulle beräkna andelen skyddad natur som de flesta andra länder i gör uppgår det till . Med hänvisning till ovan vill jag fråga miljö- och klimatminister : Varför skiljer sig den svenska definitionen av skyddad natur från EU:s, och vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att klargöra för EU att vår andel skyddad natur är avsevärt högre än nuvarande tolkning?
fr · H7111427 · 2020-05-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1427 Regeringens äldresatsning av (SD) till Socialminister (S) Under ett stort antal år har äldreomsorgen haft stora problem med att rekrytera personal med adekvat utbildning, tillräcklig kompetens eller någon högre utbildning alls. Att detta varit ett enormt problem har varit tydligt inom äldreomsorgen på kommunnivån. Regeringen verkade däremot inte se detta komma, och ledande myndighetspersoner har uttalat en förvåning över att äldre inte har fått den vård och omsorg de behövt. Det är uppenbart att regeringen inte haft tillräcklig kunskap om bristen på utbildad personal och de problem detta medför inom äldreomsorgen. I samband med krisen blev dock bristen på kompetens så uppenbar att till och med nödgats ta fram ett utbildningsmaterial om basal hygien och försöka lära delar av äldreomsorgspersonalen att exempelvis tvätta händerna på rätt sätt. För att få fler behöriga inom äldreomsorgen föreslår regeringen i sin nya äldresatsning en utökning med 10 000 utbildningsplatser. Socialministern har dock kommunicerat att detta egentligen inte täcker behovet utan är vad regeringen för tillfället mäktar med att införa. Med anledning av det anförda vill jag därför fråga socialminister : Hur många utbildningsplatser behövs för att tillgodose det egentliga behovet av behörig och kompetent äldreomsorgspersonal?
fr · H7111429 · 2020-05-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1429 Konsekvenserna av covid-19 för resebranschen av (M) till Näringsminister (S) Coronakrisen och smittspridningen slår mot hela vårt land. Många människor drabbas mycket hårt av virusets ekonomiska effekter. En bransch som har drabbats väldigt hårt är resebranschen. Kombinationen med avrådan från att resa till alla länder och paketreselagen har satt de människor som driver resebyråer i en helt omöjlig situation. Branschen själv har presenterat en lösning genom en paketresefond som skulle självfinansieras. Ett mycket bra förslag på en lösning i denna akuta situation. Paketreselagen var inte tänkt att hantera en situation likt den vi befinner oss i . resebyråer behöver en lösning , annars kommer en hel bransch att gå under. Riksdagsledamoten har ställt en skriftlig fråga till statsrådet om huruvida regeringen avser att lämna förslag på en paketresefond för att säkra framtiden för de svenska resebolagen. Svaret från statsrådet är att regeringen ”bevakar utvecklingen”. Det är ett häpnadsväckande svar. Det är omöjligt att inte tänka tanken att regeringen kanske inte bryr sig märkbart om denna bransch går omkull? Kanske vill inte regeringspartiet att vi ska resa? Regeringen måste agera för att hitta en lösning, inte ”bevaka frågan”. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Varför agerar inte ministern mer skyndsamt för att säkerställa att inte hela denna bransch går omkull?
fr · H7111430 · 2020-05-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1430 Det nordiska samarbetet och vägen framåt ur coronakrisen av (L) till Statsrådet (S) Våra nordiska grannar lättar nu på en del av de restriktioner som införts under pandemin för att minska smittspridningen. Man planerar inför en gradvis öppning av ländernas gränser och sneglar på till exempel som infört en resebubbla som medborgare från , och fritt kan resa inom. I både och ifrågasätts dock om skulle kunna vara del av en motsvarande nordisk resebubbla. ses som en risk med högre smittspridning än övriga nordiska länder och riskerar därför att exkluderas när våra grannländers gränser öppnas. Det nordiska samarbetet bygger på solidaritet, koordination och samverkan mellan länderna. Detta gäller framför allt i kristider då samarbetet behövs som mest. Att då riskerar att hamna på sidlinjen och exkluderas från vägen framåt när de nordiska samhällena börjar öppna upp är högst oroväckande. Om inte annat så vore symboliken förödande för anseende. Bilden blir att är en riskfaktor som inte kan inkluderas fullt ut i det nordiska samarbetet. Detta kan även få konsekvenser internationellt utanför . Bilden av ett som alltid går sin egen väg och inte går att samarbeta med är inte något eftersträvansvärt. Även om har en högre redovisad smittspridning än våra nordiska grannar måste vi visa att vi fullt ut deltar i det nordiska samarbetet. Isolering och utanförskap är inte vägen framåt. Det är nu det verkligen behövs koordination och samverkan inom . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att säkra inkludering i det nordiska samarbetet och vägen framåt efter coronapandemin?
fr · H7111431 · 2020-05-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1431 handläggningstider av (M) till Statsrådet (S) Coronapandemin har på många sätt lamslagit vårt land. Vår sjukvård har fått ställa om helt vilket innebär att den planerade sjukvården går på sparlåga i syfte att ta hand om akut sjuka. Vi kommer därmed att efter pandemin ha en hög vårdskuld. Vår ekonomi försämras radikalt av att människor inte jobbar som vanligt, vilket beror på olika restriktioner till följd av pandemin samt en minskad efterfrågan och handel. Detta kommer att bli kostsamt på många sätt, dels ekonomiskt men också socialt samt kostsamt för vår hälsa i samhället. För att på ett tryggt sätt kunna starta samhället igen är tester i olika form viktiga. Tester som visar om man har coronavirus just , men kanske ändå viktigare om man har haft det och kan betecknas som icke smittsam och därmed varken kan bli sjuk själv eller smitta andra. har en viktig roll att arbeta snabbt och säkert med de ansökningar om olika forskningsprojekt som kommer in för att inte förhindra eller försena viktig forskning på området i nuvarande läge. finns uppgifter om att har långa handläggningstider och att detta förhindrar att samhällsviktig forskning kommer igång. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet att tillse att även arbetar på ett effektivt och snabbt sätt i dessa kristider?
fr · H7111432 · 2020-05-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1432 Svagt internationellt engagemang mot osund djurhållning av (SD) till Utrikesminister (S) efter att undertecknad lämnat in en skriftlig fråga (nr 1397) rörande regeringens agerande, eller snarare brist på agerande, mot undermålig djurhållning i olika länder kom ett så kallat svar. Detta svar var nästan ordagrant identiskt med svaret på en annan skriftlig fråga (nr 1211), vilken låg till grund för att den senaste frågan ställdes. Därav tydliggjordes det också i den motiverande texten att undertecknad inte var nöjd med svaret. Detta förfarande vittnar tyvärr om bristen på engagemang hos regeringen, när man till synes inte ens har läst riksdagsledamöters motivering till de frågor som ställs utan i stället rakt av kopierat äldre texter. Vidare ser vi i svaret hur ministern påstår sig noga följa beslutet i den kinesiska nationella folkkongressen om att förbjuda olaglig handel med och konsumtion av vilda djur i landet. Det finns bara ett problem med det påståendet, nämligen att det beslut som den nationella folkkongressen i har tagit är upphävt. Ministern kan därmed tveksamt följa utvecklingen noga som hon påstår sig göra, såvida det inte finns ett nytt beslut som det inte rapporterats om i medierna. Vidare kan man fråga sig vad det betyder att förbjuda redan olaglig handel med vilda djur. Regeringens icke-svar på den senaste frågan kan bara tolkas som att regeringen inte vidtagit några åtgärder alls sedan pandemin började för att förhindra de fruktansvärda djurmarknader vi ser i , och andra länder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Har regeringen vidtagit några som helst åtgärder sedan pandemins start som syftar till att förhindra förekomsten av osunda djurmarknader i andra länder?
fr · H7111433 · 2020-05-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:1433 Privatägda flygplatser av (SD) till Infrastrukturminister (S) Åtgärder behövs omgående för att säkerställa överlevnaden av Ängelholm-Helsingborgs flygplats. Oavsett hur ägandet är organiserat så behövs konkret stöd från regeringen för att rädda den svenska flyginfrastrukturen och understödja näringsliv och resande, vilket även kommuner och regioner är beroende av. besvarade infrastrukturministern en skriftlig fråga med rubriken i (2019/20:1329) inskickad av undertecknad. Statsrådet besvarar inte hur behovet av stöd till flygplatsen ska mötas eller hur statsrådet ser på privatägda flygplatser. Trafiken, både den inhemska och den internationella, till och från flygplatsen är viktig för kommunen, regionen och näringslivet. Flygplatsen är viktig för hela , tillsammans med övriga icke-statliga flygplatser. Det stöd på som statsrådet hänvisar till är avsett för de regionala flygplatserna. Följderna av coronapandemin är drastiska, då restriktioner och minskat resande ger ökade finansieringssvårigheter för flygplatserna. I statsrådets svar noteras att de flesta flygplatserna är kommunalt ägda. Underförstått går stödet till dessa, men de privata bryr man sig inte om att hjälpa. Regeringens senaste stöd på till kommuner och regioner är avsett för vård, skola, omsorg och kollektivtrafik, vilket är behövligt men inget de privata flygplatserna får ta del av. Frågan uppstår om hur privatägda flygplatser ska stödjas då kommunalägda och statliga ges stöd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Hur ser ministern och regeringen på privatägda flygplatsers funktion för det svenska samhället och deras möjlighet att verka?
fr · H7111434 · 2020-05-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:1434 Utlandsmyndigheternas information om covid-19 av (SD) till Utrikesminister (S) I en intervju med säger att hon ”vet” att en fjärdedel av stockholmarna ”har flockimmunitet”. hade , enligt tidningen , i amerikansk radio påstått att ”i är immuna”. Till radiokanalen säger hon: ”Vi kan nå flockimmunitet i huvudstaden så tidigt som .” I ett mejl till förklarar , presstalesperson vid svenska ambassaden i , att baserade sitt uttalande på från , som säger att av stockholmarna beräknades vara smittade med covid-19 omkring . visade de första resultaten från nationella antikroppsstudie att totalt av stockholmarna hade antikroppar dagarna före intervju. I låg andelen på och i på . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att utlandsmyndigheterna inte ska bidra till felaktig information och spekulation när det gäller spridningen av covid-19?
fr · H7111435 · 2020-05-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:1435 Ökade riktade finansiella tillskott till regionala flygplatser av (SD) till Infrastrukturminister (S) Runt om i landet finns regionala flygplatser som har stor betydelse för regionerna. En av dessa är . Det senaste årets starka passagerarutveckling har visat att det är en attraktiv flygplats som verkligen behövs. Vid sidan av att vara av strategiskt intresse för att möta näringslivets behov av kommunikationer har de regionala flygplatserna också en viktig funktion för att ta emot samhällsnödvändig trafik som ambulansflyg, brandbekämpningsflyg samt polisiära och militära flyg. Under coronakrisen har dessa flygplatser fått ta en stor ekonomisk smäll då vanlig flygtrafik har ställts in. ligger flygtrafiken från till nere. BRA Flyg har meddelat att man hoppas på en rekonstruktion och att man kommer tillbaka , men än så länge är det osäkert. För flygplatsen har detta inneburit att man har tvingats korttidspermittera all personal. Regeringens svar har varit att införa temporär trafikplikt på åtta orter i landet. På fem av orterna är statliga flygplatser belägna. På tre av orterna finns icke-statliga flygplatser. Dessa är , och . Trafikplikten riktar sig till flygbolagen och innebär inte ökade direkta finansiella tillskott till flygplatserna. Ägarkommunerna till flygplatsen i har fått ta ett stort ansvar, men det räcker kanske inte i längden beroende på hur utdragen krisen blir. Fler åtgärder behövs för att säkerställa överlevnaden för de regionala flygplatserna. besvarade infrastrukturministern skriftliga frågor om flygplatsen i (bl.a. 2019/20:1329). I svaret anger statsrådet att regeringen i sin ekonomiska vårproposition föreslagit att 20 nya miljarder tillförs kommunsektorn 2020, varav utgör ett permanent tillskott, samt att de icke-statliga regionala flygplatserna får ca i statligt driftsbidrag. Likaså påpekar statsrådet att jourberedskap vid beredskapsflygplatser finansieras av staten. Coronakrisen slår brett i samhället, och stöd till kommunsektorn är givetvis välkommet. Generella stöd till kommunsektorn gör dock att kommunerna själva beslutar om hur de använder de tillförda resurserna. Då vissa flygplatser är samägda av flera kommuner kan detta resultera i att stöd till flygplatserna, på säkerligen goda grunder, inte prioriteras av vissa ägarkommuner, medan de andra ägarkommunerna tvingas skjuta till ännu mer för att flygplatsen ska kunna överleva. Ökade direkta finansiella tillskott till de regionala flygplatserna är därför viktiga. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Hur ser ministern på att ge ökade riktade stöd till de regionala flygplatserna, såväl kommunägda som privata, för att garantera deras överlevnad?
fr · H7111436 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1436 Sydöstra behov av en Östersjöbana av (M) till Infrastrukturminister (S) Landets näringsliv och befolkning koncentreras nu i färre, och till ytan större, lokala arbetsmarknadsregioner (LA). har antalet så gott som halverats från 128 till 67. Att unga sätter högt värde på de goda valmöjligheter i fråga om arbete, kultur, fritid och livskamrater som stora LA erbjuder är en viktig drivkraft i processen. Viljan att flytta eller arbetspendla dit har därför ökat. Att landets geografi missgynnar ön och de långa avståndens i marschen mot större LA inses lätt av den som har tittat på kartan. Att också sydöstra är missgynnat av geografin, om än indirekt, framgår inte lika tydligt. Låt mig förklara: Infrastrukturen i är starkt påverkad av triangeltrafiken mellan de tre storstäderna ––. I väst innebär raka kust att infrastrukturbehoven för lokal arbetspendling och triangeltrafiken i stora drag automatiskt sammanfaller. I sydöst är det annorlunda. S-formade kustlinje innebär här att infrastrukturbehoven för den lokala arbetspendlingen i stället ligger helt vid sidan av triangeltrafiken. det i en fragmenterad och otillräcklig järnvägsstruktur, dragen utifrån det sena 1800-talets visioner. Resultatet är skilda världar. Medan befolkningen i och praktiskt taget stått still har den i ökat . läns företagare ger länets kommunikationer det sämsta betyget i hela , alltså sämre än i , då de rankar företagsklimatet. Ytterligare ett exempel på den högst otillfredsställande situationen är att , min hemkommun, är unik som varande enda kommun söder om , förutom , som också är sin egen . I geografin är vi från /, den ”fjärde storstadsregionen”. har fått goda förutsättningar för bland annat fungerande arbetspendling längs kusten genom de stora investeringarna i Botnia- och Haparandabanorna samt den nu påbörjade Norrbotniabanan. (start ) har geografi ansetts motivera en nu kraftigt subventionerad koncessionstrafik. Jag vill hävda att vad sydöstra nu behöver för att övervinna sin geografiska nackdel är en Östersjöbana som förbinder de sju kuststäderna i de två länen. Lokalt skapas då förutsättningar för den arbetspendling som kan få större och attraktivare LA-regioner att växa fram för dagens 400 000 invånare. En genomgående Östersjöbana och byggd till hög standard och med rätt anslutningar till stambanan i och i kommer dessutom att kunna stärka hela det södra järnvägsnätet. har nått sitt kapacitetstak. En modern erbjuder här avlastning samt redundans vid störningar. En rätt utbyggd tågtrafik i sydöstra gynnar ekonomi, klimatmål, livskvalitet och arbetsmarknad. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Är infrastrukturministern och ansvarig myndighet medvetna om att infrastrukturen för järnväg i sydöstra är eftersatt och hur kraftigt det hämmar regionens förutsättningar för en god utveckling, och vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra järnvägen?
fr · H7111437 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1437 Åtgärder mot extremism och terror av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter i medier har Säkerhetspolisen pekat på att ett flertal individer med kopplingar till våldsbejakande extremistmiljöer driver skolor och förskolor i . Att driva skolor är en väg in – det finns självklart andra såsom via föreningsliv – till att få ta del av statliga eller kommunala bidrag som ytterst finansieras av våra gemensamma skattemedel. kan ökade medel och möjligheten att påverka unga människor bidra till ytterligare radikalisering och tillväxt i extremistmiljöerna. Denna problematik kommer att vara en viktig utmaning för framgent och får inte glömmas bort, trots rådande coronakris. Myndigheter, som polisen, och (), som har till uppgift att identifiera, analysera och möta hoten mot måste därför garanteras tillräckligt med resurser för att lösa sina uppgifter. I FRA:s årsredovisning konstateras: ”De ökande spänningarna gör vår rapportering om både militära aktiviteter i närområde och hybridkrigföring mer efterfrågad . Terrorhotet har fortsatt att vara påtagligt. Vi har levererat stöd till uppdragsgivarna i denna fråga. Att bidra till att förhindra terrordåd hör till FRA:s viktigaste uppgifter som underrättelsemyndighet.” FRA:s arbetsbelastning har ökat betydligt som ett resultat av både ett försämrat säkerhetsläge och ett stort terrorhot. Det finns därför skäl att höja anslaget till FRA. Jag kan dock konstatera att regeringen i sin vårbudget inte tillför några extra resurser till myndighete. Med anledning av det ovanstående skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka säkerhet och stävja nuvarande tillväxt i extremistmiljöerna?
fr · H7111438 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1438 Åtgärder mot svartfiske av (V) till Statsrådet (S) beslöt EU:s ministrar med ansvar för fiskefrågor att stoppa sillfisket i med start i område (subdivision, sd) 25 och 26. Eftersom det är beslutat av EU gäller beslutet samtliga EU:s medlemsländer. De svenska fiskarna har visat sitt missnöje men har trots det blivit kvar i hamn. Samma sak gäller inte i fiskarna i . går det lätt att följa vilka fartyg som är ute till havs, och loggen visar att det varit så många som uppemot 30 polska fartyg ute till havs. Även ryska fartyg har varit i sd 26 och fiskat. Syftet med stoppet för sillfiske är att skapa förutsättningar för torsken, men det hjälper inte mycket med ett stopp om det inte efterföljs av alla. EU har ingen egen kontroll av att reglerna efterföljs, utan det sköts av varje medlemsland. Därför borde en diskussion om regelefterlevnad vara av intresse att föra upp på möten med ministerrådet. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att på nästa rådsmöte ta upp frågan om efterlevnad av fiskestoppet, och avser statsrådet även att vidta andra åtgärder för att förhindra svartfiske i våra gemensamma vatten?
fr · H7111439 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1439 Förlorad sjukpenning på grund av inställda operationer av (S) till Statsrådet (S) Som en direkt effekt av coronapandemin ställs många operationer in, och vårdköerna ökar ofrånkomligt. rapporterade att hitintills har 44 000 operationer ställts in och operationsköerna vuxit till över 150 000 personer, enligt uppgifter från Svenskt Perioperativt Register (Spor). Dagens regelverk i sjukförsäkringen innebär att man utförsäkras efter dag 180 om en planerad operation ställs in. har gjort ett rättsligt ställningstagande (2020:02) som innebär att det vid en operation inställd med anledning av coronapandemin kan anses som oskäligt. rättsliga ställningstagande är tidsbestämt och gäller bara till och med . Redan före coronapandemin kämpade vården med att hinna med vård och rehabilitering som operationsköerna var ansenliga. och vården flaggar för att de även efter den akuta hanteringen av coronapandemin kommer att ha en ansträngd situation. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att långsiktigt skydda dem som riskerar att utförsäkras på grund av inställda operationer och långa operationsköer?
fr · H7111440 · 2020-05-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:1440 Strömmingsfisket i av (M) till Statsrådet (S) har kritik riktats mot det storskaliga industrifisket efter sill/strömming i , särskilt i och norrut. Kritiken kommer från kustfiskare, länsstyrelse och miljöorganisationer. Ett konkret förslag som förts fram är att flytta ut trålgränsen från fyra till . Men såvitt jag förstår kan en sådan begränsning få effekt först om samtliga Östersjöstater skulle acceptera och respektera en sådan överenskommelse. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att inom ramen för Baltfishsamarbetet driva frågan att ska träffa en överenskommelse om ett förbud för allt industriellt trålfiske efter sill och skarpsill inom från den svenska ?