ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812784 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:784 av (M) Den kubanska kommunistregimens människorättsbrott har frågat mig hur jag, med anledning av den senaste tidens händelseutveckling i , agerat utifrån principerna om respekt för demokrati och grundläggande friheter i avtalet om politisk dialog och samarbete mellan och . Regeringen har noggrant följt den senaste tidens händelseutveckling i och delar oro för situationen för mänskliga rättigheter demokrati och rättsstatens principer i landet. Under den ekonomiska kris som präglat har regimens tryck på civilsamhället ökat. Lokala människorättsförsvarare är därför än mer beroende av kontakter med EU och och uttrycker ofta uppskattning för vår engagemangspolitik. Inom ramen för denna politik förs även en kontinuerlig dialog med kubanska regeringsföreträdare och i dessa kontakter är vi tydliga i frågor som rör respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatens principer. Genom EU agerar vi samfällt såväl i som i . Bilateralt agerar vi såväl genom vår ambassad i som genom kontakter i . På samtliga nivåer markerar vi tydligt när kubaners mänskliga rättigheter kränks och den senaste tidens händelser i landet utgör inte något undantag. Vi har därför följt upp situationen med kubanska företrädare, både bilateralt och genom EU. upprätthåller vi nära kontakter med representanter för det civila samhället. Både jag och regeringen är övertygade om att öppenhet, kontakter och dialog är att föredra framför isolering. Avtalet för politisk dialog och samarbete mellan och ger oss konkreta verktyg för att främja en demokratisk utveckling och värna om de mänskliga rättigheterna i som det möjliggör för EU att med en enad röst påverka utvecklingen i landet i en önskvärd riktning. Nästa dialogtillfälle inom ramen för avtalet kommer att äga rum den . och EU kommer även vid detta samtal fortsatt visa sitt starka engagemang i frågor rörande demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i . avser UD att publicera en rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i avseende .
frs · H812785 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:785 av (M) Ett i framkant har frågat mig vilka åtgärder jag anser är viktiga för regeringen att vidta för att vända den nedåtgående spiralen avseende FoU-investeringar i syfte att åter ska bli ledande inom forskning och utveckling. rankas återkommande som ett av världens främsta innovationsländer. I exempelvis European Innovation Scoreboard har rankats högst . framgång som innovationsledande land ligger i att vi är en kunskapsnation och att vi är närvarande på globala marknader, men också vår tradition av samverkan mellan näringsliv, akademi och det offentliga. Innovationskraften är nödvändig för att ska kunna möta våra samhällsutmaningar. ses som ett föregångsland och blir kontaktat av länder som vill lära av vårt innovationssystem och vår samverkan. publicerad statistik från () visar att näringslivets utgifter för egen forskning och utveckling (FoU) uppgick till 2019. Det innebär att utgifterna beräknas ha ökat med i fasta priser . Det innebär även att trenden av ökningar i FoU-utgifter som inleddes fortsätter. Därutöver visar SCB:s data att näringslivets FoU-utgifter som andel av BNP uppskattas till , vilket är den högsta andelen sedan tidsseriens start . I spåren av spridningen av covid-19 finns en risk för minskning av den privata finansieringen i forskning och utveckling. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att de statliga anslagen avseende forskning och innovation höjs med . Förhoppningen är att dessa satsningar ska påverka nivån på näringslivets FoU-investeringar. position som en ledande forsknings- och innovationsnation ska fortsätta att försvaras. Forskning och innovation skapar tillväxt och jobb. Satsningar presenteras i den kommande forsknings- och innovationspropositionen. Regeringens ambition med dessa satsningar är att fortsätta investera i forskning och innovation, som kan hjälpa till att möta samhällets utmaningar och ökad omställningsförmåga, nyttiggörande av forskningsresultat, bidra till svenska näringslivets globala konkurrenskraft samt attrahera internationella investeringar.
frs · H812786 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:786 av (M) Stöd till ambulansflygtransporter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa stöd till ambulansflygtransporter för perioden april–maj samt från fram för att på det sättet även fortsatt upprätthålla en högkvalitativ tillgänglighet av ambulanssjukvård med ambulansflygplan i hela . Det är viktigt att har välfungerande ambulansflygtransporter. Transporter med ambulansflyg är sjukvård, och det är regionerna som ansvarar för denna. förväntades ett ökat resande inom landet, vilket skulle ha kunnat medföra ett ökat behov av flygambulanstransporter till olika vårdinrättningar. Regeringen beslutade därför om en tidsbegränsad förordning (2020:580) om statsbidrag. Den gav ambulansflygföretag med svårigheter att bedriva sin verksamhet till följd av pandemin möjlighet att söka medel som stöd 2020. har regeringen avsatt extra i generella statsbidrag till regionerna samt för att ersätta merkostnader till följd av covid-19. Syftet med de omfattande ekonomiska tillskotten har varit att ge regionerna ekonomiska förutsättningar att trygga tillgången till en god välfärd. Regionerna kan bland annat använda medlen för att se till att det regionala systemet för transporter med ambulansflyg är tillgängligt, håller hög kvalitet och är hållbart på lång sikt. Regeringen följer frågan.
frs · H812788 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:788 av (M) Åtgärder för personer som varit sjuka i covid-19 och passerat dag 180 har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för de personer som varit sjuka i covid-19 som passerat dag 180 eller kommer att passera dag 180. Regeringen och samarbetspartierna är överens om att rehabiliteringskedjan i sjukpenningen behöver bli mer flexibel för att förhindra att människor förlorar sin sjukpenning. Förslaget innebär att bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete efter dag 180 ska kunna skjutas upp om övervägande skäl talar för att den försäkrade kommer att återgå i arbete hos arbetsgivaren senast dag 365. Den här ändringen behövs för att göra dagens restriktiva regelverk mer flexibelt och stärka den ekonomiska tryggheten för alla som är sjukskrivna. Människor måste få tillräckligt med tid att i första hand rehabiliteras åter till sitt eget arbete. Det bedöms göra särskilt stor skillnad för dem med diffusa symptom och en mindre exakt prognos för återgång i arbete, så som exempelvis långtidssjuka i covid-19. Ambitionen är att denna lagändring ska kunna träda ikraft . Vid sidan av pågående lagstiftningsarbete pågår arbete för att få sjukskrivningsprocessen att fungera mer effektivt. Samverkan mellan processens aktörer är central och flera regeringsuppdrag har getts för att utveckla samverkan. Det gäller till exempel det dialoguppdrag som och har tillsammans i syfte att förbättra dialogen mellan hälso-och sjukvården och för att skapa samsyn om vilka uppgifter hälso-och sjukvården kan och ska leverera i de medicinska underlagen. Det gäller också det nolltoleransuppdrag som och Arbetsförmedlingen har tillsammans för att stödja de människor som inte kan återgå till sitt ordinarie arbete och behöver stöd i omställningen till ett annat arbete. Människor som drabbas av sjukdom ska kunna lita på sjukförsäkringen när de inte kan arbeta. Utgångspunkten är att sjukförsäkringen ska ge alla som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom trygghet.
frs · H812789 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:789 av (M) har frågat mig hur jag har agerat för att verka för ett ökat samarbete i den fria världen mot agerande i handelspolitiken. Regeringen verkar för en öppen, fri och rättvis global handel och söker därigenom motverka protektionism och handelspolitiska straffåtgärder. Vår främsta arena för detta är EU, som precis som skriver har en viktig uppgift i att stå upp för frihandeln. Grundläggande för och EU:s handelspolitik är respekten för det multilaterala handelssystemet i WTO. När handelskonflikter eller regelbrott uppstår är det genom WTO som verkar för en lösning. Organisationen behöver dock moderniseras och regeringen är högst pådrivande i det arbetet. På initiativ har det inom EU mobiliserats en grupp likasinnade länder som stöder och driver på kommissionens strävan för WTO:s modernisering. En modernisering kräver att samtliga WTO-medlemmar, och bland dem , engageras i processen. Regeringen kommer därför fortsatt vara pådrivande för att EU och likasinnade engagerar och ställer krav på i reformeringen av WTO. Regeringen stödjer även att EU, inom ramen för WTO:s reguljära kommittéarbete, konsekvent bevakar viktiga handelspartners, och inklusive , efterlevnad av reglerna. Överträdelser av ska när det är motiverat kunna hanteras i WTO:s tvistlösningssystem. Det är därför en prioriterad fråga att finna en lösning vad gäller . pågår en dialog mellan EU, och om frågor som syftar till att öka efterlevnaden av bland annat avseende subventioner och statsstöd. Även inom ramen för den dialogen finns möjlighet att diskutera enskilda WTO-medlemmars beteende.
frs · H812790 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:790 av Per Åsling (C) Anslag till länsvägar Per Åsling har frågat mig om jag är beredd att verka för att en lägsta godtagbar standard fastställs för allmänna vägar. Låt mig inledningsvis tydliggöra att medlen i länsplanerna finansierar viktiga åtgärder över hela vårt land. Medlen används dock inte för vägunderhåll. Länsplaneramarna är således inte det centrala i detta sammanhang. ansvarar för underhåll av samtliga statliga vägar. Huvudinriktningen för genomförande av vägunderhållet är att verksamheten ska bidra till att upprätthålla funktionella och säkra vägar. För belagda vägar tillämpar en fastställd underhållsstandard för det lägsta tekniska tillståndet som accepteras för vägytan. Underhållsstandarden baseras på samhällsekonomiska bedömningar. Vilket tillstånd som accepteras varierar med olika vägtyper, bland annat beroende på trafikmängden och vilken den högsta tillåtna hastigheten är. Majoriteten av det statliga vägnätet uppfyller standardens krav och avvikelsen för vägar utanför storstadsområden var i storleksordningen cirka 2–, med viss variation mellan olika vägtyper. För storstadsvägar låg avvikelsen på . En god tillgänglighet i hela är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet samt för att få ett som håller ihop. Regeringen har därför beslutat att avsätta för vägunderhåll i den nationella planen och därutöver genomfört riktade satsningar på såväl statliga som enskilda vägar i landsbygd på totalt –2022. har det gått över en kvarts miljard kronor till förstärkt bärighet på jämtländska vägar. Regeringen har dessutom i budgetpropositionen föreslagit ökning av anslaget till vägunderhåll med –2023 där fokus bl.a. är på det finmaskiga vägnätet på landsbygden. Det är rekordsatsningar som regeringen gör, och det är satsningar som verkligen behövs. De satsningar som föreslås i budgetpropositionen kommer skapa förutsättningar för att tidigarelägga och utöka underhållsåtgärder ytterligare och därmed förbättra tillgängligheten. Det är viktigt att vi fortsätter att göra rätt insatser i hela vägnätet där de gör nytta.
frs · H812791 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:791 av Alireza Akhondi (C) Svenska kraftnäts ansökan om koncession för luftledning Alireza Akhondi har frågat mig vad jag och regeringen avser göra för att öka Svenska kraftnäts transparens och öppenhet kring kostnadsbild och olika teknikval. (Ei) är beslutande myndighet i fråga om nätkoncession för linje. I 2 kap. ellagen (1997:857) och i elförordningen (2013:208) finns bestämmelser om vad en ansökan ska innehålla. Det är på det underlaget som Ei sedan fattar beslut. Av detaljregleringen framgår det i 6 kap. 35 § att ansökan ska innehålla uppgifter om alternativa lösningar för verksamheten. Vidare anges det i 6 § elförordningen att ansökan ska innehålla kostnadsberäkningar. Vid Ei:s prövning av koncessionen ska sedan de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. tillämpas, däribland 2 kap. 7 § som anger att nyttan för skyddsåtgärder och försiktighetsmått ska vägas mot kostnaden för sådana åtgärder. Befintligt regelverk innehåller alltså redan krav på att ansökan ska innehålla uppgifter om både alternativa lösningar och kostnader. Projekten samråds först och Ei remitterar sedan ansökningarna; det finns således flera möjligheter för andra än Ei att komma med synpunkter avseende ansökans innehåll. Det ankommer i första hand på Ei att avgöra vad som är tillräckligt i det enskilda fallet, i andra hand på regeringen eller mark- och miljödomstolen, beroende på vilken instans som prövar överklagandet. avser inte regeringen lämna förslag på ändringar i regleringen av dessa frågor.
frs · H812792 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:792 av (SD) Åtgärder mot AP-fonderna och fråga 2021/21:821 av (M) Statliga investeringar i kinesiska bolag har frågat mig om jag avser, med hänvisning till att man skärpte lagstiftningen för AP-fonderna genom att utgå från hållbarhetsperspektivet, det vill säga att man ska investera på ett föredömligt sätt, att nu vidta åtgärder för att även säkerhetsskäl ska vara en uteslutningsgrund. har frågat mig hur jag ser på AP-fondernas aktieinnehav i de kinesiska bolagen, och om jag avser att på något sätt agera i frågan. AP-fondernas huvudsakliga roll i pensionssystemet är att förvalta fondmedlen på ett sådant sätt att de blir till största möjliga nytta för försäkringen för inkomstgrundad ålderspension. trädde ny lagstiftning ikraft som bl.a. sätter hållbarhetskrav på förvaltningen. Det är AP-fonderna själva som ansvarar för att förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt, t.ex. inom ramen för det gemensamma uppdrag. AP-fonderna är oberoende statliga myndigheter som endast styrs genom lag. Regeringen varken kan eller får ha synpunkter på enskilda placerings- eller förvaltningsbeslut som AP-fonderna fattar.
frs · H812793 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:793 av (SD) Utbyte av fångar och kroppar mellan och har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att påverka processen med utbyte av fångar och kroppar med tanke på att tar över ordförandeskapet i . Jag har i svar på tidigare frågor, /21:498 Krigsbrott i konflikten mellan och av redogjort för att som ordförande i 2021 kommer att fortsätta stödja ansträngningarna från Minskgruppens samordförande för en långsiktigt hållbar och fredlig lösning framförhandlad mellan parterna. Regeringens hållning ligger fast. Jag vill även belysa att genom ett stöd på stödjer Internationella röda korskommitténs (ICRC) humanitära arbete i konfliktområdet. Som en neutral och betrodd mellanhand underlättar ICRC utbytet av krigsfångar och kvarlevor i regionen.
frs · H812794 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:794 av (SD) Sändningstillståndets demokratiparagraf har frågat mig om jag anser att det är förenligt med demokratiparagrafen i sändningstillstånd att försköna bilden av unga kriminella som hotar vårt samhälle och om jag avser att vidta några åtgärder. () är ett oberoende medieföretag vars verksamhet ska bedrivas självständigt såväl i förhållande till staten som till andra ekonomiska och politiska maktsfärer i samhället. Verksamheten regleras på en övergripande nivå genom fleråriga sändningstillstånd och medelsvillkor som beslutas av regeringen enligt de ramar och den inriktning som fastställt. Enligt 13 § i sändningstillståndet ska sändningsrätten utövas sakligt och opartiskt. Programverksamheten omfattas också av den så kallade demokratiparagrafen (5 kap. 1§) i radio- och tv lagen (2010:696). Den som anser att SVT har brutit mot de villkor som gäller för verksamheten kan anmäla det till och tv vid Myndigheten för press, radio och tv. Nämnden prövar i efterhand om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. Public service-företagens oberoende är av avgörande betydelse såväl för programverksamheten som för allmänhetens förtroende för företagens Som minister vore det därför högst olämpligt att ha en åsikt om eller kommentera SVT:s publicistiska beslut.
frs · H812795 · 2020-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:660 av (SD) Bilden av utomlands med anledning av hanteringen av covid-19 och fråga 2020/21:795 av (SD) Bilden av i utlandet har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta för att omvärlden inte ska ha en negativ bild av . Vidare har frågat vilka åtgärder jag kommer vidta för att förändra omvärldens mycket negativa bild av . Jag besvarar frågorna samlat. Regeringen och dess myndigheter fortsätter att arbeta systematiskt och långsiktigt för att sprida en korrekt, relevant och rättvisande bild av i utlandet. Genom att vara öppna, tillgängliga och redogöra sakligt för hantering, bidrar vi bäst till att motverka att missförstånd eller felaktig information kring hantering sprids. Svenska institutets bedömning är fortsatt att den internationella nyhetsrapporteringen generellt är faktabaserad. Regeringen och dess myndigheter kan inte och ska inte otillbörligen påverka fria medier och fri opinionsbildning vare sig i eller utomlands. Det är inte heller bara regeringen som påverkar bilden av utomlands, utan även exempelvis civilsamhället, näringslivet, kultursektorn, medier och enskilda medborgare är med och bidrar. Därför är det glädjande att i Ipsos årliga , som publicerades , rankas på plats 9 av 50 länder. Studien, som genomfördes , är en så kallad perceptionsstudie, det vill säga en undersökning som visar människors uppfattningar om andra länder. Ipsos rapport visar på att mediebilden av inte är samma sak som Sverigebilden och att varumärket står sig fortsatt starkt.
frs · H812796 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:796 av (M) Underlag för svar på fråga har frågat finansmarknads- och bostadsministern samt biträdande finansministern vilket underlag och vilka uppgifter han bygger sitt uttalande på. Frågan har överlämnats till mig. infördes nya regler i det s.k. gymnasieregelverket i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i (den tillfälliga lagen) i syfte att en avgränsad grupp ensamkommande unga skulle få en ny möjlighet till uppehållstillstånd. Den nya möjligheten till uppehållstillstånd innebär att vissa ensamkommande fått uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, som sedan kan leda till arbete. Om personen fullföljer sin utbildning har han eller hon på sig att hitta ett arbete som kan ligga till grund för permanent uppehållstillstånd.
frs · H812797 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:797 av (KD) Ett realistiskt sektorsmål har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag tänker vidta för att realisera sektorsmålet om att koldioxidutsläppen från våra transporter till 2030 ska minska . Klimatmålet för inrikes transporter, exkl. flyg, innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska med jämfört med . 2045 behöver utsläppen från transporter i princip vara noll. Kraftfulla åtgärder behövs för att klara detta. Regeringen satsar stort på transportsektorns omställning till fossilfrihet och arbetet bygger på olika delar. En övergång till hållbara förnybara drivmedel elektrifiering samt transporteffektivitet. Vad gäller hållbara förnybara drivmedel är reduktionsplikten en nyckel. Regeringen avser att fatta beslut om successivt ökade kvotnivåer i reduktionsplikten . En ytterligare viktig del som jag som infrastrukturminister har stort ansvar för är elektrifieringen av transportsektorn. För detta föreslår regeringen till regionala elektrifieringspiloter för tyngre fordon i budgetpropositionen . har regeringen dessutom presenterat en rad initiativ för att öka tempot i elektrifieringen av transportsektorn, bland annat ett uppdrag till om att planera för minskade utsläpp genom elvägar, en analys av laddinfrastruktur längs större vägar och inrättandet av en . BilSweden och Fossilfritt meddelade i sin färdplan så sent som för att av nybilsförsäljningen av tunga lastbilar, skulle kunna vara elektrifierade. har de meddelat att branschen kommer att arbeta för att av nybilsförsäljningen av lätta fordon kan vara laddbara bilar 2030. För att nå målen anser regeringen även att överflyttningen av transporter från väg till järnväg och sjöfart behöver öka. Vidare är transporteffektivitet viktigt för att kunna nå målen, bland annat att minska onödiga transporter. Dessa saker lyfts bland annat i den nationella godstransportstrategin. Vill vi nå de globala och nationella klimatmålen behöver transportsektorn ställa om i närtid och det är det som regeringen, liksom många andra aktörer i samhället arbetar för.
frs · H812798 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:798 av (M) 5G-utbyggnaden har frågat justitie- och migrationsminister om han har fått information eller diskuterat Säkerhetspolisens och Försvarsmaktens yttrande till PTS inför det beslut kring 5G-utbyggnaden som meddelades . Frågan har överlämnats till mig. Som framgår av mitt svar på fråga 2020/21:666 ger den lagstiftning som trädde i kraft () möjlighet att, efter samråd med Försvarsmakten och Säkerhetspolisen, neka radiotillstånd eller förena tillstånd med nödvändiga villkor för att skydda säkerhet. Inför auktionen av radiotillstånd i två frekvensband som är avsedda att användas för utbyggnad av 5G har de nya reglerna tillämpats. Säkerhetspolisen informerar löpande , och i förekommande fall även andra berörda departement inom , om hur myndigheten bedömer hot och sårbarheter, generellt och specifikt. Som framgår av försvarsminister svar på fråga 2020/21:664 lämnar Försvarsmakten kontinuerligt information till Försvarsdepartementet om hot mot säkerhet och svenska intressen. Kommunikation mellan departementen inom sker också kontinuerligt och utifrån gängse rutiner och fastslagna beredningsprocesser.
frs · H812799 · 2020-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:799 av (SD) Reglerna om expropriation har frågat mig om regeringen avser att se över reglerna om expropriation i syfte att förbättra markägares rättigheter. Vid utbyggnad av samhällsviktig infrastruktur, såsom vägar, järnvägar och elnät, är det ofta nödvändigt att utnyttja annans mark. För att säkerställa att detta kan ske finns lagstiftning som reglerar att mark får tas i anspråk tvångsvis, bland annat expropriationslagen. Utgångspunkten i expropriationslagen är att den som får sin fastighet exproprierad har rätt till full ersättning för sin ekonomiska förlust. Ersättningen ska motsvara fastighetens marknadsvärde, dvs. det pris som en fastighet sannolikt skulle få vid en försäljning under förhållanden som inte är påverkade av expropriationen. Självklart påverkas ett marknadsvärde av gällande begränsningar för användandet av fastigheten, t.ex. i fråga om byggrätt eller miljökrav. görs dessutom ett påslag om på fastighetens marknadsvärde. En tanke bakom påslaget är att ersättningen, i högre grad än tidigare, ska efterlikna det pris som en fastighetsägare frivilligt skulle vara beredd att sälja sin egendom för. Påslaget minskar också risken för att fastighetsägare underkompenseras, t.ex. på grund av osäkerhet kring värderingen av fastigheten. Påslaget gör alltså att mark som exproprieras generellt sett inte ersätts till underpris utan snarare till överpris. Staten betalar alltså mer än vad marken är värd. Det är mycket ingripande för en enskild fastighetsägare att med tvång bli av med sin fastighet. Lagstiftningen är därför utformad för att tillförsäkra fastighetsägaren en god kompensation och som framgår ovan finns det också en säkerhetsmarginal. Jag anser att regelverket är väl avvägt och är därmed inte beredd att initiera någon allmän översyn av expropriationslagen.