frs · H7122078 · 2020-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:2078 av (M) Digital samhällsbyggnadsprocess har frågat mig vad jag avser att göra för att åstadkomma konkreta resultat och undanröja juridiska och organisatoriska hinder för att snabba på införandet av en digital samhällsbyggnadsprocess med tillgång till öppna geodata och fastighetsdata. Både och Lantmäteriet pekar på att det finns mycket att vinna på en ökad digitalisering av samhällsbyggnadsprocessen, och vikten av digitala arbetssätt har blivit extra tydlig efter utbrottet av covid-19. Geodata spelar en mycket viktig roll i samhällsbyggnadsprocessen, en roll som blir allt viktigare i takt med att processen digitaliseras. Regeringen har genomfört ett antal åtgärder för att möjligheterna med geodata ska kunna tas tillvara när samhällsbyggnadsprocessen digitaliseras. Under har och Lantmäteriet bedrivit ett intensivt arbete med att digitalisera samhällsbyggnadsprocessen. Målet med arbetet är ett säkert, standardiserat och obrutet informationsflöde för en effektivare samhällsbyggnadsprocess. Precis som säger kommer det att krävas åtgärder för att åstadkomma dels en författningsutveckling för digitala arbetssätt, dels en utvecklad informationsförsörjning för att nå målet. arbete är knutet till författningsutveckling. Arbetet har bl.a. resulterat i föreskrifter för enhetliga digitala detaljplaner, en ny översiktsplanemodell, kartläggning av möjligheten att skapa enhetliga digitala planeringsunderlag, tillgängliggörande av byggregler digitalt, demo för hur byggregler kan tas fram och förvaltas med digitala verktyg m.fl. Lantmäteriet har parallellt med detta lett en omfattande kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter. Lantmäteriets uppdrag och ansvar är knutet till informationsförsörjningen. Lantmäteriet har fått regeringens uppdrag att etablera en digital infrastruktur för att tillgängliggöra minst två dataset i samhällsbyggnadsprocessen på ett säkert, standardiserat och digitalt sätt. Parallellt med detta har Lantmäteriet på regeringens uppdrag tagit fram en ny geodatastrategi –2025, som redovisades . I strategin presenterar vad de anser vara de fyra viktigaste övergripande målen för aktörer inom geodataområdet. antog EU ett omarbetat direktiv för öppna data, dvs. och rådets direktiv (EU) 2019 / 1024 av om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Det omarbetade direktivet innehåller krav på att s.k. värdefulla datamängder ska tillgängliggöras avgiftsfritt, vara maskinläsbara, åtkomliga via gränssnitt för tillämpningsprogram samt förenliga med villkor för öppna licenser. I samband med att det omarbetade direktivet antogs gav regeringen i uppdrag att identifiera vilka datamängder som kan komma i fråga att tillgängliggöra som värdefulla datamängder enligt direktivet samt att analysera och redovisa budgetära konsekvenser av att tillgängliggöra dessa datamängder avgiftsfritt. Vissa data, inklusive geodata, som myndigheter producerar kommer dock med hänsyn till säkerhet, informationssäkerhet eller personlig integritet inte att tillgängliggöras som öppna data. slutrapporterade Lantmäteriet uppdraget, och rapporten bereds nu inom . Precis som myndigheterna framhåller återstår dock fortfarande mycket arbete för att åstadkomma en digital samhällsbyggnadsprocess, och jag instämmer med om vikten av att digitaliseringen inte stannar upp. Min avsikt är därför att fortsätta arbetet med att digitalisera samhällsbyggnadsprocessen .