ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7121451 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1451 av (M) Mediecensur genom GDPR har frågat EU-ministern hur han avser att, i dialog med andra EU-kollegor, arbeta med dataskyddsförordningen (GDPR) och den negativa utveckling som följer av att vissa medlemsstater utnyttjar dataskyddsförordningen för att censurera medier och kränka journalisters rättigheter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt dataskyddsförordningen ska medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning förena rätten till integritet i enlighet med förordningen med rätten till yttrande- och informationsfrihet. Det innebär att medlemsstaterna inte bara har en möjlighet utan också en skyldighet att balansera dessa rättigheter mot varandra. Det är kommissionens uppgift att vaka över att medlemsstaterna följer , inbegripet dataskyddsförordningen. Tyvärr kan vi se en oroväckande utveckling i vissa medlemsstater som innebär att mediefriheten hotas. Fri och oberoende media är en del av kärnan i en välfungerande och hållbar demokrati. Att befästa de demokratiska värderingarna och stärka respekten för mänskliga rättigheter är övergripande prioriteringar för den svenska EU-politiken. Regeringen kommer därför även i fortsättningen att verka för att mediefriheten respekteras inom EU.
frs · H7121452 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1452 av (C) på EU:s risklista över flygplatser och 2019/20:1497 av (M) på svarta listan och har i två snarlika frågor frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att flygplatser ska tas bort från Easas lista över särskilt utpekade flygplatser. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. publicerade för flygsäkerhet två s.k. säkerhetsdirektivs ”Operational measures to prevent the spread of Coronavirus ’SARS-CoV-2’ infection”. Det ena direktivet är riktat till de nationella flygsäkerhetsmyndigheterna inom EU och det andra till tredjelandsoperatörer. Direktiven innehåller instruktioner om hur bland annat flygplan som flyger från flygplatser lokaliserade i områden med utbredd smittspridning av covid-19 ska rengöras och desinficeras. Listan omfattar bland annat flygplatser i , , , , och . Syftet med säkerhetsdirektiven är att förhindra spridning av det nya coronaviruset och i ett annex finns en lista över de flygplatser som omfattas av rengörings- och desinficeringskraven. och flygplatser lades till på listan . Det finns dock exempel på att medlemsstater har använt Easas lista för andra syften än den skapades för, och tog genom Transportstyrelsen upp problemet med den felaktiga användningen av listan vid i går . För att svenska flygplatser ska avföras från listan är det avgörande att vi fortsätter arbetet med att begränsa spridningen av covid-19 genom att följa det åtgärder som vidtagits av regeringen och myndigheter. Regeringen följer utvecklingen noggrant och påtalar inom ramen för EU-samarbetet vikten av att medlemsstater agerar koordinerat och proportionerligt när gränserna som införts med anledning av covid-19 inom EU öppnas, och att detta bör ske genom en utvärdering av de epidemiologiska riskerna och på ett icke-diskriminerande sätt.
frs · H7121453 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1453 av (M) Möjligheten att genomföra motionslopp och har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att möjliggöra tidsplaner eller bedömningar från regeringen om möjligheten att genomföra motionslopp och med tanke på nuvarande situation. Jag vill tacka för frågan och för det engagemang för idrotten och folkhälsan som frågeställaren uppvisar. Att motionslopp, såväl stora som små, är viktiga för samhället och individer är något som jag verkligen skriver under på. För folkhälsan, idrottsrörelsens finansiering och som besöksnäring. Motionslopp utgör också mötesplatser för människor med olika förutsättningar och bakgrund och bidrar därigenom till ett samhälle som håller ihop. Med motionsloppen ökar också förutsättningarna för en jämlik hälsa och för att nå den idrottspolitiska visionen om idrott för alla. Vikten av att landets arrangörer av motionslopp kan bestå och, när smittskyddsläget så tillåter, återuppta verksamheten kan därför inte nog betonas. Minst lika viktigt är att motionärernas intresse och vilja att delta i loppen består och att vi får ännu fler motionärer. Det vore ett stort misslyckande om pandemin leder till ett minskat arrangerande och deltagande i motionslopp eller att deltagandet från socioekonomiskt svagare grupper går ner. Ansvaret för att motverka detta ligger på såväl det allmänna som på idrottsrörelsen själv. Det statliga stödpaketet på syftar till att idrottsrörelsen i hela landet ska bestå och att idrottsverksamhet på alla nivåer kan klara sig igenom coronakrisen. Vilka åtgärder som regeringen och myndigheterna vidtar för att minska takten på smittspridningen är något som omprövas i takt med att lägesbilden ändras. Jag har full förståelse för att arrangörer av motionslopp, precis som många andra, vill veta när smittspridningen tillåter att verksamheter kan återupptas. En sådan bedömning måste baseras på analys av smittläget och regeringen kan inte ge några besked om ny tidsplan eller andra bedömningar.
frs · H7121454 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1454 av (L) och i har frågat mig huruvida jag avser att vidta några åtgärder när det gäller ägardirektivet till . och övriga bolag med statligt ägande styrs liksom privat ägda aktiebolag med aktiebolagslagen (2005:551) som grund. Inom ramen för den verksamhetsinriktning som staten som aktieägare, ytterst företrädd av , har bestämt är det bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter, samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Beslut om att öppna eller stänga enskilda apotek är operativa frågor för bolagets ledning att hantera. beslutade om att stänga ner i . Jag noterar dock att bolaget i ett pressmeddelande daterat offentliggjorde att kommer att hållas öppet och att den anrika lokalen ska få en upprustning för att fortsätta vara ett av äldsta fortfarande verksamma apotek.
frs · H7121455 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1455 av (M) Ansvar för prioritetsgrupp 4 vid testning för covid-19 och fråga 2019/20:1469 av (M) Testning för covid-19 frågat mig hur jag menar att ansvaret för testning av grupp 4 ser ut, och vilka åtgärder jag avser att vidta för att förtydliga vilken eller vilka aktörer som bär detta ansvar för genomförande av testning för denna grupp. Vidare har har frågat mig varför jag inte reagerat och agerat för att åtgärda det faktum att nivån på testningen är i genomsnitt 28 800 tester , och när jag beräknar att vi når den av regeringen satta målnivån om 100 000 tester . Att öka förmåga att testa för covid-19 är viktigt för att bekämpa pandemin. Initialt aviserade regeringen en miljard för ökad testning och presenterades ytterligare för ökad testning och smittspårning. Ambitionen är att regionerna ska kunna testa alla som behöver testas. har på uppdrag av regeringen och i samarbete med flera aktörer byggt upp en laboratoriekapacitet på över 100 000 test , som kan användas av regionerna. placerades tillfälligt vid i rollen som testkoordinator. Hennes uppgift var att identifiera flaskhalsar och möjliga lösningar i dialog med regionerna. Regionerna har ett stort ansvar för utökad testning. Regionerna är enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och smittskyddslagen (2004:168) ansvariga för provtagning och analys av allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomar. Regeringen gav länsstyrelserna i uppdrag att bistå regionerna vid utbyggnaden av kapaciteten för PCR-testning och serologisk testning för covid-19 inom sina geografiska områden samt ett uppdrag till , i samråd med länsstyrelserna, att skyndsamt säkerställa adekvata flödeskedjor för storskalig PCR-testning och serologisk testning för covid-19 i hela landet. Det pågår ett intensivt arbete, nationellt och i regionerna, för en ändamålsenlig storskalig testning för covid-19. Regeringen för en dialog med berörda aktörer och är beredd att vidta fler åtgärder om så krävs.
frs · H7121456 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1456 av (SD) Åtgärder vid avloppsutsläpp i har frågat mig vad kan göra ytterligare för att fördjupa och förbättra det svenskdanska samarbetet kring förvaltningen av . Frågan är ställd i ljuset av rapporterna om danska utsläpp av avloppsvatten i . Arbetet med att skydda havsmiljön är högt prioriterat av regeringen. Det är av stor vikt att vi samarbetar med våra grannländer om sådant som på ett betydande sätt kan påverka vår gemensamma miljö. I , inklusive , sker samarbetet i första hand inom Helcom – för miljö. Samarbete om förvaltningen av havsmiljön sker också inom ramen för EU-samarbetet. Enligt havsmiljödirektivet (2008/56/EG) ska medlemsstater som delar en marin region samarbeta vid utarbetandet av strategier och åtgärdsplaner som varje medlemsstat ska ta fram, för att tillse att de åtgärder som krävs för att uppnå direktivets mål är sammanhängande och samordnade i hela den berörda regionen. Även när det gäller havsplanering ska medlemsstater med angränsande vatten samarbeta i syfte att säkerställa att havsplanerna är enhetliga och samordnade i hela den berörda regionen enligt havsplanerings-direktivet (2014/89/EU). Detta samarbete ska särskilt ta hänsyn till frågor av gränsöverskridande karaktär. När det gäller de danska utsläppen av avloppsvatten i kommer att klargöra hur man ser på utsläppen vid möten inom Helcom . Inom EU-samarbetet är det i första hand direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (91/271/EEG) och ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) som reglerar ländernas skyldigheter vad gäller avloppsrening och vattenkvalitet. Enligt den s.k. Esbokonventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang ska grannländer och allmänheten informeras om planerade verksamheter som kan orsaka sådan betydande miljöpåverkan som är gränsöverskridande. I fallet med det danska planerade utsläppet har varit i kontakt med som är den myndighet som tar emot underrättelser enligt Esbokonventionen. hade inte blivit underrättade om det planerade utsläppet, men har en pågående dialog med sin danska motsvarighet, Miljöstyrelsen, för att få närmare information om den fortsatta processen. Vi har en kon-tinuerlig kontakt med för att hålla oss uppdaterade. Vidare har jag talat med miljöminister om de nu aktuella danska utsläppen. Hon försäkrade att tar frågan på stort allvar och berättade bland annat att det planerade utsläppet var tillfälligt stoppat. Därefter har vi nåtts av uppgifter om att planerna på att släppa ut orenat avloppsvatten kan komma att stoppas helt. Regeringen fortsätter att följa frågan nära. har väl etablerade samarbeten med grannländerna om förvaltningen av och övriga havsområden, samarbeten som utvecklas kontinuer-ligt i takt med behoven. Internationellt samarbete är grundläggande i havs-miljöfrågor liksom i många andra miljöfrågor och någonting som jag även fortsatt kommer att prioritera.
frs · H7121457 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1457 av (SD) Länsmuseernas ekonomiska situation har frågat mig om kulturarvet är en prioritet för mig och regeringen och om vi avser att avsätta resurser för länsmuseer och museer med andra huvudmän utöver de medel som fördelats till statliga aktörer. En av regeringens viktigaste kulturpolitiska prioriteringar är att kulturarvet ska vara tillgängligt i hela landet och att kulturarvsarbetet har goda villkor. I detta spelar länsmuseerna en viktig roll. Länsmuseerna utgör en infrastruktur för kunskap och kulturupplevelser i hela landet. finns museilagen (2017:563) som reglerar det allmänna museiväsendet, däribland länsmuseernas ställning som fria kunskapsinstitutioner. Staten lämnar genom kultursamverkansmodellen ett betydande statligt bidrag om ca som landets regioner (förutom Region ) ansvarar för att fördela till vissa kulturverksamheter i länen, däribland museiverksamhet och museernas kulturmiljöarbete. Det är viktigt att modellen har tillräckliga ekonomiska förutsättningar. Därför har regeringen i flera steg också stärkt kultursamverkansmodellen. Staten är inte huvudman för länsmuseerna, det är det regionerna som är. Regeringen har tidigare under coronakrisen också anslagit 15 extra miljarder kronor i generella statsbidrag till kommuner och regioner, utöver tillskottet på som aviserades , medel som också kan komma kulturen till del. har regeringen aviserat ytterligare en förstärkning med . Den sammanlagda föreslagna ökningen är alltså på , varav dessutom är permanenta anslagsökningar. Därutöver har regeringen även infört olika krisstöd till bland annat företag, kulturverksamheter och det civila samhällets aktörer. Regeringen följer noga hur regioner och kommuner hittar sätt att möta kulturens behov med anledning av coronapandemin. Exempelvis har flera institutioner utvecklat sitt digitala utbud, och kommuner och regioner har arbetat med flexibla bidragsförutsättningar. Jag vinnlägger mig om att noga informera mig om regionernas behov. hade jag dialog med samtliga regioners kulturpolitiker om läget och vi planerar en ytterligare dialog före sommaruppehållet. Kommuner och Regioner arbetar med frågan om de ekonomiska effekter som kulturen i regionerna drabbas av. Regeringen har en kontinuerlig dialog med Kommuner och Regioner samt om läget för kulturlivet i hela . Regeringen följer utvecklingen noga och kan komma att behöva återkomma i frågan. Jag avser att fortsatt arbeta för goda förutsättningar för kulturverksamheter av god kvalitet i hela landet. Kultur i hela landet är en förutsättning för att de nationella kulturpolitiska målen ska kunna uppnås. En fortsatt stark offentlig finansiering från stat, regioner och kommuner behövs för att tillsammans stärka kulturen med anledning av coronapandemin.
frs · H7121458 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1458 av (M) Psykisk ohälsa i spåren av har frågat mig hur jag agerar med anledning av risken att psykisk ohälsa kommer att bli ett större samhällsproblem i spåren av . Spridningen av covid-19 kan komma att innebära att den psykiska ohälsan ökar i befolkningen. Det kan drabba många grupper i samhället, t.ex. de som förlorat anhöriga, vård- och omsorgspersonal, de som behöver leva isolerade och de som har förlorat sina arbeten med anledning av pandemin. Psykisk hälsa är en mycket prioriterad fråga för mig och regeringen. Regeringen avsätter 2020 för insatser som syftar till att främja psykisk hälsa, motverka psykisk ohälsa, förstärka tidiga insatser till personer som drabbas av psykisk ohälsa och förbättra vården och omsorgen för personer med omfattande behov av insatser. Merparten av medlen fördelas till regioner och kommuner för att stärka deras arbete. har den statliga satsningen på psykisk hälsa mer än fördubblats. Regeringen har tagit flera initiativ för att motverka psykisk ohälsa med anledning av situationen med covid-19. Regionerna har tilldelats i syfte att utveckla och stärka digitala kontaktmöjligheterna till verksamheter som möter patienter med psykisk ohälsa, och regioner och kommuner ersätts för extraordinära kostnader i bl.a. sjukvården med anledning av covid-19. Regeringen följer utvecklingen noga och är beredd att vid behov vidta ytterligare åtgärder för att motverka psykisk ohälsa hos befolkningen.
frs · H7121459 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1459 av (C) Samråd vid nya kraftledningar har frågat mig om jag är beredd att inom ramen för mitt ansvarsområde verka för lagändringar när det gäller kravet på samråd i samband med ledningsbygge. Jag svarade på en liknande fråga från och jag förklarade då sammanfattningsvis att samråd alltid ska ske inför att en ansökan om nätkoncession tas fram. Det svaret gäller fortfarande. har som bakgrund till sin fråga exemplifierat med svenska kraftnäts projekt –Breared, där inget samråd planeras. Jag bör inte som statsråd uttala mig om enskilda ärenden. Generellt kan jag dock säga att om en befintlig ledning kan bytas ut inom ramen för redan gällande nätkoncession blir det inte fråga om någon ansökan om nätkoncession och ellagen ställer då inte heller något krav på samråd. Beroende på hur ledningsförnyelsen görs kan det ändå finnas samrådsbehov enligt exempelvis , men det varierar från fall till fall.
frs · H7121460 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1428 av (M) Omtag för resebranschen, fråga 2019/20:1429 av (M) Konsekvenserna av covid-19 för resebranschen och fråga 2019/20:1460 av (M) Konkurser inom turistbussnäringen har frågat statsminister om han och regeringen inom det snaraste är villiga att ta ett omtag i frågan om paketreselagen och ge den svenska resebranschen en möjlighet att övervintra. Frågan har överlämnats till mig. har frågat mig varför jag inte agerar mer skyndsamt för att säkerställa att inte hela denna resebranschen går omkull. Vidare har frågat mig vad jag och regeringen gör för att förhindra att de många små företagen inom turistbussbranschen går i konkurs. Det är ett mycket allvarligt läge som befinner sig i på grund av det nya coronaviruset och besöksnäringen är drabbad i hög utsträckning. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder som syftar till att mildra konsekvenserna för jobb och företag, bland annat genom lån, kreditgarantier, sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter, korttidspermittering för att minska lönekostnader samt omställningsstöd. Arbetet med att hjälpa företag genom krisen pågår kontinuerligt. Regeringen har gett Kammarkollegiet i uppdrag att skyndsamt ta fram, tillgängliggöra och sprida information till paketresearrangörer och resenärer som tydliggör om och under vilka omständigheter värdebevis omfattas av en ställd resegaranti. Om fler resenärer accepterar värdebevis i stället för återbetalning skulle det kunna vara en del i att minska det ekonomiska trycket på resebranschen. Europeiska kommissionen har rekommenderat insatser i denna riktning. Regeringen har kontakt med branschorganisationer och fackförbund och följer utvecklingen noga.
frs · H7121461 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1461 av (M) Inreseförbud för lärare har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att säkerställa att utländska lärare ska kunna resa in i . Förordningen (2020:127) om tillfälligt inreseförbud till har varit i kraft och är i princip en direkt översättning av kommissionens rekommendationer om hur inreseförbudet till EU från tredjeland ska utformas. Kommissionen har betonat vikten av att medlemsstaterna agerar koordinerat och i solidaritet med varandra i fråga om inreseförbudet. Enligt 3 § tredje stycket förordningen om tillfälligt inreseförbud till gäller inte förbudet för bl.a. utlänningar som ska utföra nödvändiga funktioner i följt av en exempellista. Exempellistan, som även den stämmer överens med kommissionens rekommendationer, är inte uttömmande och det är därför en fråga för framför allt att bedöma vilka andra personer som kan anses utföra nödvändiga funktioner i och därmed undantas inreseförbudet. I sammanhanget tycker jag att det även är värt att påpeka att till skillnad från flertalet andra EU-länder inte har infört några inre gränshinder för resor från andra EU-länder. Arbetskraft, och däribland också lärare, som reser från andra EU-länder (dit bl.a. än så länge räknas), , , eller kan därför även fortsättningsvis resa till . Avslutningsvis vill jag påminna om att inreseförbudet är en exceptionell åtgärd som vi hoppas inte ska behöva vara .
frs · H7121462 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1462 av (M) Den dansk-svenska gränsen har frågat utrikesministern hur hon agerar för att få till stånd en regional lösning för gällande den dansk-svenska gränsen, och när hon ser att en sådan lösning kan vara på plats. Frågan har överlämnats till mig. har en nära och god relation till , inte minst genom samarbetet i . Sedan införde inreserestriktioner har därför den tagit flera bilaterala kontakter med för att belysa konsekvenserna av dessa. är det i sammanhanget positivt att godstrafik och arbetspendling över gränsen tillåtits. Jag har varit i kontakt med samarbetsminister om inreserestriktionerna. På liknande sätt har andra statsråd varit i kontakt med sina respektive danska kollegor. Vi har särskilt framhållit de regionala skillnaderna i smittspridning, vikten av kontinuerlig dialog samt det gemensamma ansvaret för en fungerande . Vidare har vi lyft fram den svenska positionen om att vi inte önskar se en diskriminerande gränsöppning. Därutöver har vi informerat om de svenska åtgärderna för att bemöta coronapandemin. Den fortsätter att intensivt och aktivt arbeta tillsammans med de nordiska länderna för att hitta en samordnad lösning för öppning av gränser och resande till och från . Vi har en nära dialog med den danska regeringen om bland annat en möjlig, första regional lösning som också tar nödvändig hänsyn till vårt gemensamma intresse av att begränsa smittspridningen. Regeringen strävar självfallet efter att en lösning ska komma till stånd så snart som det är möjligt. Vikten av dialog och samarbete i gränsfrågor är något som den ihärdigt lyft fram i kontakter med de nordiska länderna, både i bilaterala och multilaterala sammanhang. Jag har bland annat föreslagit för mina samarbetsministerkolleger att vi ska tydliggöra vårt ansvar för hur vi i kan samverka mer effektivt i gränshinderfrågor. De pågående diskussionerna kan ses som ett resultat av detta. För mig som utrikeshandelsminister och minister med ansvar för nordiska frågor är detta en prioriterad fråga. Dialogen med den danska regeringen fortsätter, med målet att kunna nå en lösning.
frs · H7121463 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1463 av (M) En säker och förutsägbar elförsörjning har frågat mig hur jag verkar för att säkerställa tillgången till el, och då särskilt i händelse av kris och krig. En robust elförsörjning är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle. har god tillgång till el. exporterade totalt el , den högsta nivån . Men det är korrekt att importbehovet av el till södra delar har ökat under de timmar då elförbrukningen är som högst. bedömer att risken för effektbrist är låg i den kommande vintern och vintrarna därefter. Jag avser att följa utvecklingen noga. Mot denna bakgrund ser jag positivt på Svenska kraftnäts stora nätförstärkningsprojekt. Regeringen beslutade också att förlänga den så kallade effektreserven till 2025. Effektreserven ska finnas tillgänglig för att säkerställa att det alltid finns eleffekt när behovet är som störst. Elförsörjningen är av grundläggande betydelse även i händelse av kris och krig. En utveckling av robustheten inför sådana risker pågår och arbetet med elberedskap har därför förstärkts. En utvecklad robusthet inom energiförsörjningen är en förutsättning för en ökad totalförsvarsförmåga. Regeringen avser att återkomma kring detta i den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2025.
frs · H7121464 · 2020-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1464 av (M) Ett samlat totalförsvarsdepartement har frågat mig om jag avser att verka för att det skapas ett totalförsvarsdepartement där den nya myndigheten för psykologiskt försvar inryms. Arbetet med att återuppbygga totalförsvaret är ett gemensamt arbete för hela regeringen och arbetet är högt prioriterat. Som inrikesminister har jag ansvaret för samordningen av samhällets krisberedskap och civilt försvar. Försvarsministern har ansvaret för samordningen mellan det militära och det civila försvaret inom ramen för totalförsvaret. Huruvida ansvaret är samlat inom ett departement eller uppdelat mellan två departement är inte avgörande för regeringens arbete med totalförsvaret.