ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812302 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:302 av (L) Tillsynen av driftssäkerheten i kraftsystemet har frågat mig hur utövar – och var de återrapporterar – tillsynen av driftssäkerheten i elsystemet, om jag anser att detta fungerar som avsett och om så inte är fallet, vad jag avser att vidta för åtgärder. () har för det svenska elsystemet den väsentliga uppgiften att utöva tillsyn för driftssäkerheten hos det nationella elsystemet. Jag kan konstatera att är driftsäkerheten mycket hög i . Jag har därför ingen anledning att ifrågasätta att tillsynen av driftssäkerheten i elsystemet fungerar väl och avser inte att vidta några åtgärder vad gäller denna fråga. har även frågat mig var återrapporterar sina tillsynsåtgärder vad gäller tillsynen av driftssäkerheten i elsystemet. finns det inte någon formaliserad återrapportering från om tillsynen av driftssäkerheten i elsystemet. Jag ser inte behov av att införa någon förändring i denna del men är öppen för att överväga det om behov skulle uppstå.
frs · H812303 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:303 av Kopparklint (M) Anställning av individer som blivit dömda för grova sexualbrott mot barn och/eller personer med funktionsvariation Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att bättre skydda barn och personer med funktionsvariation från att behöva konfronteras med personer som har blivit dömda för sexualbrott, för att dessa har fått en yrkesroll inom exempelvis yrken inom skola – exempelvis genom att kontrollera anställdas lämplighet bättre. Det är av största vikt att barn och elever känner sig trygga i förskolan och skolan och möts av lämpliga vuxna som de kan känna tillit till. För att kunna kontrollera om de som arbetar i förskolan och skolan är lämpliga för sitt uppdrag är det enligt skollagen ett krav på att göra en obligatorisk registerkontroll innan någon kan anställas, anlitas eller tas emot i förskola, förskoleklass, grundskola, andra obligatoriska skolformer och annan pedagogisk verksamhet (2 kap. 31–33 §§). Det innebär att den som erbjuds anställning, erbjuds eller tilldelas arbete under omständigheter liknande dem som förekommer i ett anställningsförhållande eller tilldelas plats i verksamhetsförlagd utbildning eller i arbetspraktik eller en annan programinsats inom ett arbetsmarknadspolitiskt program, ska överlämna ett utdrag ur belastningsregistret till den som erbjuder anställningen eller beslutar om någon på annan grund ska anlitas eller tas emot i verksamheten. Denna person ansvarar sedan för att bedöma om den som ska anställas, anlitas eller tas emot är lämplig att arbeta med barn och elever. Vid rekrytering av personal till gymnasieskola och gymnasiesärskola har arbetsgivaren rätt att begära att utdrag ur belastningsregistret ska uppvisas (lagen [2013:852] om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn). Regeringen anser att dessa elevgrupper bör ha ett starkare skydd och har därför i lagrådsremissen Offentlighetsprincipen ska införas i fristående skolor (U2018/00617/GV), föreslagit att skollagens bestämmelser om obligatorisk registerkontroll även ska omfatta gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Förslagen bereds i . Alla barn och elever ska känna sig trygga i förskolan och skolan och mötas av vuxna som representerar de värden och normer som förskolan och skolan ska förmedla.
frs · H812304 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:304 av Kopparklint (M) Brottsmarkering vid grova sexualbrott mot barn och personer med funktionsvariation Kopparklint har frågat justitie- och migrationsministern om han ämnar verka för att se till att barn inte konfronteras med individer som blivit dömda för grova sexualbrott på barn, genom att förlänga brottsmarkeringen i belastningsregistret gällande grova sexualbrott. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen ser oerhört allvarligt på sexualbrott och särskilt på sådana som riktas mot barn. Regeringen har därför bland annat skärpt sexualbrottslagstiftningen, givit i uppdrag att identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka förmågan att bekämpa sexualbrott mot barn, ålagt och att redovisa hur de arbetar med att utveckla arbetsmetoderna för utredning av våldtäkt och andra sexualbrott samt förbättrat stödet till brottsoffer. Hur länge uppgifter om begångna brott finns kvar i belastningsregistret styrs av vilken påföljd som dömts ut och av om den dömde har återfallit i brott. Ju allvarligare brott det är fråga om, desto finns uppgifterna alltså kvar i registret, och om den dömde begår nya brott så förlängs gallringstiden för samtliga registrerade uppgifter. Reglerna om gallring av uppgifter ur registret är resultatet av en avvägning mellan å ena sidan intresset av att ha tillgång till uppgifter om begångna brott för bl.a. lämplighetsprövningar av olika slag, exempelvis av den som ska arbeta med barn, och å andra sidan den enskildes integritet och möjlighet att återanpassa sig i samhället efter en fällande dom. Enligt min mening är principerna bakom systemet rimliga, men jag utesluter inte att ändringar av enskildheter kan övervägas vad gäller gallring, t.ex. behovet av förlängning av tidsfristerna gällande vissa brottstyper. Det är viktigt att komma ihåg att utdrag ur belastningsregistret bara är ett komplement som aldrig kan ersätta en ordentlig bakgrundskontroll av en arbetssökande, med tagande av referenser och annat. Det är alltid arbetsgivaren som har ansvaret för att personalen är lämplig och att verksamheten bedrivs på ett tryggt och säkert sätt, så att riskerna för missförhållanden minimeras.
frs · H812305 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:305 av (SD) Yttrandefrihet och lärarmordet i har frågat mig hur jag och regeringen avser att agera för att säkerställa att yttrandefriheten värnas och för att förhindra att ett dåd likt det som inträffat i ska ske i . Till att börja med så ser jag mycket allvarligt på det lärarmord som har inträffat i och har framfört det till den franska utbildningsministern. Skolan ska vara en trygg plats för både elever och personal. Jag vill understryka att alla grundlagsskyddade fri- och rättigheter, däribland yttrandefriheten, måste upprätthållas. Yttrandefriheten har en lång tradition och en stark ställning i . Den är en nödvändig förutsättning för en fri allmän debatt och för den fria åsiktsbildningen och utgör därför en av demokratins hörnstenar. Skolan är en viktig del av den svenska demokratin. Skolväsendet ska vila på demokratins grund. Skollagen (2010:800) slår fast att utbildningen inom skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Av 1 kap. 5 § framgår bland annat att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Skolan är största arbetsplats. Att lärare får ta emot hot eller utsätts för våld är fullkomligt oacceptabelt. Skolan ska ha samhällets fulla stöd i arbetet med demokratiuppdraget. Att tillsammans med elever diskutera yttrandefrihetens betydelse för demokratin och det ansvar som friheten också rymmer är viktiga delar i detta arbete. Det är viktigt att lärarna inte backar för de svåra samtalen. För detta kan de behöva stöd. För att motverka extremism och radikalisering är det bättre att kontroversiella frågor kommer upp i klassrummet under ledning av rustade ansvarsfulla lärare än att unga prövar demokratins gränser och extrema åsikter i slutna nätforum bortom skolans möjligheter att påverka. Här fyller skolan en viktig roll i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. och bland annat vid erbjuder numera stöd i dessa frågor. Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår att det ska tas fram en nationell plan för trygghet och studiero i skolan. har därför beslutat att en utredare ska biträda med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan (U2020/00707). Uppdraget ska redovisas . Att lärare känner sig trygga när de utför sina arbetsuppgifter är fullständigt centralt, och lärare ska veta att de har mitt och samhällets fulla stöd i detta arbete. Regeringen följer utvecklingen noga och om det finns behov kommer flera åtgärder att vidtas.
frs · H812306 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:306 av (SD) Ett starkare rättsskydd för lärare har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera för att våra svenska lärare ska erhålla det stöd och skydd från samhället som de förtjänar. Jag vill börja med att understryka vikten av att lärare ska känna att de har hela samhällets stöd med att upprätthålla en trygg skolmiljö. Kränkningar, hot och våld mot barn, elever eller personal får aldrig accepteras. Utbildningen i skolan ska enligt skollagen (2010:800) utformas så att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Vidare ställer arbetsmiljölagen (1977:1160) krav på att arbetsgivaren systematiskt ska planera, leda och kontrollera verksamheten för en god arbetsmiljö. I arbetet mot kränkningar, hot och våld mot personal behövs väl fungerande rutiner som är kända av alla, rutiner som även innefattar skolans kontakter med socialtjänst och polis. Hot och våld är straffbelagda handlingar. Det är naturligtvis särskilt allvarligt när den här typen av brott begås i skolan. Regeringen har genomfört och håller på att genomföra en rad insatser för att förbättra tryggheten och studieron i skolor. trädde ändringar i läroplanerna för bl.a. grund- och gymnasieskolan i kraft som tydliggör rektorns särskilda ansvar för trygghet och studiero. Även elevernas ansvar för att visa respekt för skolans personal och andra elever markeras med dessa läroplansändringar. I propositionen Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning aviserade regeringen att det behövs en fortsatt analys av vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås (prop. 2018/19:155). tillsatte därför regeringen en utredning som ska ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås på bästa sätt. Uppdraget ska redovisas (Dir. 2020:54). Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår att det ska tas fram en nationell plan för trygghet och studiero i skolan. har därför beslutat att en utredare ska biträda med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan (U2020/ 00707/S). I det arbetet ingår att se över de möjligheter som finns för disciplinära åtgärder och säkerställa ett fungerande regelverk för ett bra arbete med trygghet och studiero i skolan. Elever som hotat eller utsatt andra för våld bör lättare kunna stängas av eller omplaceras.
frs · H812307 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:307 av (SD) Omställningsstöd under coronapandemin har frågat mig om jag avser att förlänga omställningsstödet till att även gälla månaderna . Syftet med omställningsstödet är att kompensera företag som drabbats av stora omsättningstapp till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 och möjliggöra en omställning av verksamheten. Omställningsstödet omfattade ursprungligen månaderna . Det utökades därefter till att omfatta även maj, . Utöver omställningsstödet har regeringen, och Liberalerna vidtagit ett flertal åtgärder för att bland annat begränsa smittspridningen och för att lindra effekterna för jobb och företag. Åtgärderna spänner brett och omfattar en rad områden, t.ex. möjligheter till korttidspermittering för minskade lönekostnader, tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter, rabatt för hyreskostnader för utsatta branscher, anstånd med skatteinbetalningar och statlig lånegaranti till små och medelstora företag. Regeringen följer utvecklingen noga och avser att återkomma med ytterligare åtgärder för att motverka krisens negativa ekonomiska effekter för företag, privatpersoner och samhällsekonomi. Förslagen bereds just nu i och kommer att presenteras när de är klara.
frs · H812308 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:308 av (SD) Turistfrämjande har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att säkerställa att Visit har möjlighet att bedriva ett önskat arbete inom turismfrämjande. fattade beslut om att staten skulle förvärva Svensk Turism AB:s aktier i bolaget . Det innebar att staten blev ensam ägare till bolaget som förvaltas genom (). I samband med förvärvet har bolagets uppdrag förtydligats. VisitSweden AB:s verksamhet koncentreras tydligare till och bolaget ställer om till ett mer digitalt arbetssätt som möjliggör marknadsföring av hela , . Det förtydligade uppdraget och ett renodlat ägande har gett regeringen ett större handlingsutrymme att långsiktigt stärka och utveckla marknadsföringen av som turist- och besöksland. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att bolagets uppdrag bör utvidgas till att avse marknadsföring av som besöksmål inte bara för utländska målgrupper utan också för inhemska. Vidare bör bolaget även framgent, på marknadsmässiga villkor och med marknadsmässig avkastning, kunna bedriva public relations- och marknadsföringsåtgärder avseende enskilda destinationer i och som turistland. För att bolaget ska ha möjlighet att ställa om verksamheten och stärka marknadsföringen av hållbar turism har regeringen föreslagit en förstärkning om för effektivisering och omställning av verksamheten samt för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring. Det innebär sammanlagt ett förslag till höjning av anslaget för turistfrämjande med . Förstärkningen av V.S. VisitSweden AB:s verksamhet är en del i ett förslag om en större satsning på sammanlagt avseende insatser för besöksnäringens återhämtning, hållbar produkt- och platsutveckling, möten och evenemang, natur- och ekoturism, m.m. Det är viktigt att vi sätter in marknadsföringen av i ett större sammanhang som också stärker förutsättningarna för besöksnäringens företag. Genom den förstärkta satsningen på turistfrämjande kan vi också bättre nyttja bolagets kompetens för att främja inhemsk turism under den pågående pandemin när stora delar av den utländska turismen uteblir.
frs · H812309 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:309 av (SD) Amorteringsmöjligheter under coronapandemin har frågat mig om jag avser att presentera en amorteringsmöjlighet för inbetalningar av arbetsgivaravgifter, preliminärskatt på lön och mervärdesskatt innan perioden för anstånd upphör. Spridningen av det nya coronaviruset har påverkat svenska företag drastiskt. Sedan utbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat historiskt stora åtgärder för att bland annat lindra effekterna för jobb och företag. Åtgärderna spänner brett och omfattar en rad områden. En av dessa åtgärder är möjligheten för företag att få anstånd med inbetalning av arbetsgivaravgifter, preliminärskatt på lön och mervärdesskatt. Ett viktigt syfte med dessa s.k. tillfälliga anstånd är att dämpa tillfälliga likviditetsproblem för företag i den exceptionella situation som råder. I detta sammanhang bör det lyftas fram att möjligheten till anstånd har utnyttjats i mycket hög utsträckning. hade fattat totalt ca 101 000 beslut om anstånd och anståndsbeloppet (netto) uppgick då till ca . Bestämmelserna om de tillfälliga anstånden innebär att anståndstiden får bestämmas till längst , räknat för beslutet om anstånd. Anståndsbeloppet ska betalas senast en viss förfallodag efter det att anståndstiden upphör. Regeringen följer utvecklingen noga och avser att återkomma med ytterligare åtgärder för att motverka krisens negativa ekonomiska effekter för företag, privatpersoner och samhällsekonomi. Förslagen bereds just nu i och kommer att presenteras när de är klara.
frs · H812310 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:310 av (L) Totalförsvarsbeslutet –2025 har frågat mig om jag känner till några ekonomiska omständigheter som skulle kunna påverka genomförandet av de förstärkningar av krigs- och grundorganisationen som återfinns i prop. 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025. Regeringen överlämnade propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) till . Till grund för propositionen ligger bl.a. Försvarsberedningens rapporter Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) och Värnkraft – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8) och underlag från bl.a. Försvarsmakten, , , , Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, Statskontoret och samt ett antal bevakningsansvariga myndigheter inom det civila försvaret. Av propositionen framgår bl.a. att Försvarsmakten ska redovisa till regeringen hur krigsorganisationen utvecklas i förhållande till planen och anslagen ekonomi. Regeringen kommer i sin tur återkomma i budgetpropositionen till för att redovisa hur bl.a. krigsorganisationen utvecklas.
frs · H812311 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:311 av (SD) Säkerhetsläcka har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar med anledning av säkerhetsläckan vid företaget och hur jag kommer att arbeta för att förhindra att sådant här sker igen. Det är naturligtvis mycket olyckligt om det från ett säkerhetsföretag kan stjälas information av det slag som framgår av DN:s artikel. Inte bara myndigheter utan även företag som arbetar med säkerhetskänslig verksamhet har en skyldighet att rätta sig efter lagstiftningen om säkerhetsskydd och vidta förebyggande åtgärder för att förhindra bland annat it-angrepp. Ett systematiskt arbete för att skydda känsliga uppgifter är centralt för hela samhället. Jag kan inte gå in på detaljer kring den aktuella händelsen, men enligt den information jag har fått har haft en tidig kontakt med Säkerhetspolisen om händelsen, i enlighet med regelverket om incidentrapportering. Jag utgår från att de samarbetspartners som bör underrättas också har underrättats av företaget och att det har gjorts en ordentlig skade- och menbedömning. Regeringen har arbetat systematiskt för att öka samhällets förmåga att skydda känslig information. En ny säkerhetsskyddslagstiftning, som innebär en ambitionshöjning på området, trädde i kraft . Det pågår också lagstiftningsarbete för att ytterligare stärka säkerhetsskyddet i samhället. Flera myndigheter med nyckelroller på området har också fått särskilda regeringsuppdrag rörande informations- och cybersäkerhet. Den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet som beslutades genomförs. En mängd åtgärder har vidtagits och flera aktiviteter pågår, bland annat genom myndighetsöverskridande handlingsplaner. beslutade regeringen om totalförsvarspropositionen, som bland annat innehåller förslag på hur civila försvar ska återuppbyggas. Tillsammans med regeringens förslag om tillskott i budgetpropositionen innebär detta den största satsningen på civilt försvar i modern tid och en kraftig höjning av motståndskraften inom flera viktiga samhällsfunktioner, bland annat avseende säkerhetsskydd och cybersäkerhet. Regeringen har också för avsikt att fördjupa samverkan genom ett nationellt cybersäkerhetscenter. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att medel tilldelas vissa myndigheter för detta ändamål. Centret ska samverka med bland annat offentliga och privata aktörer. Informationsstölden från visar på vikten av att fortsätta arbetet med att höja cybersäkerheten i samhället. Jag och regeringen arbetar med frågan. De centrala myndigheterna med kompetens på området har en hög förmåga och utvecklar nu sitt samarbete i ett cybersäkerhetscenter. Den viktigaste åtgärden är dock att hos både myndigheter och företag höja medvetandegraden och kunskapen om hur man skyddar känslig information.
frs · H812312 · 2020-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:312 av (SD) om politisk inriktning för integrationspolitiken har frågat mig om de antaganden och teoretiska utgångspunkter som beskrivs i propositionen , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik (prop. 1997/98:16) fortfarande ligger till grund för regeringens politik, eller om det finns nyare dokument som ersatt detta. Propositionen , framtiden och mångfalden ersatte den s.k. invandrarpolitiken. Invandrarpolitiken bedömdes ha bidragit till att invandrarskap förknippats med ”annorlundaskap”, och bilden att invandrare är en från svenskar avvikande och homogen grupp. I propositionen anges att är ett land präglat av kulturell och etnisk mångfald, och att denna mångfald bör vara utgångspunkt för den generella politikens utformning och genomförande på alla samhällsområden och nivåer. Särskilda åtgärder som riktar sig till invandrare som grupp bör begränsas till insatser och åtgärder som kan behövas i . har verksamhet och politik inom integrationsområdet förändrats, till exempel genom propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering (prop.2009/10:60) och Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet (Ds 2016:35). De grundläggande utgångspunkterna ligger dock fast och senast i budget-propositionen klargör regeringen att målet för integrationspolitiken uppnås främst genom generella åtgärder för hela samhället, som kompletteras med riktade åtgärder (prop. 2020/21:01, kap 3, s 7). Det samma gäller målet för integrationspolitiken – lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Målet har förändrats i flera steg , exempelvis i budgetpropositioner , 2003 och 2008 samt i samband med hanteringen av dessa, men inte avseende de grundläggande utgångspunkterna. Det ska vara behovet i sig, och inte det faktum att en person har invandrat till , som motiverar åtgärder. Utgångspunkter om som ett samhälle av etnisk och kulturell mångfald, om denna mångfald som grund för den generella politikens utformning och om alla människors lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund, ligger i högsta grad fortfarande till grund för regeringens politik.