ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7112047 · 2020-08-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:2047 Uppföljning av av (SD) till Utrikesminister (S) Vi firade även 70-åriga samarbete för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsutveckling. Det var också året då den kommunistiska revolutionen på fyllde , vilket lägligt nog kom i samband med att en riksdagsmajoritet trotsade människorättsförsvarares och exilkubaners vilja, genom att ratificera det omtalade . Nämnda avtal innebar i korthet att man legitimerade den djupt odemokratiska kubanska kommunistregimen som man aktivt hållit den politiska oppositionen utanför samtalen. En dålig start kan man tycka, om syftet med detta avtal vore att förbättra situationer för kubaner i allmänhet och politisk mångfald eller demokrati i synnerhet. Likväl gick man vidare. Att regeringen och en riksdagsmajoritet så tydligt kunde svika den kubanska oppositionen, trots åtskilliga vädjanden och trots en utrikesdeklaration innehållande en påstådd demokratioffensiv, var till slut ett faktum. Mot bakgrund av att avtalet helt saknade krav på förändring från sida var förväntningarna från undertecknads sida inte särskilt höga. Tvärtom gjorde detta att ställningstagandet blev än mer oförklarligt, men det väcker ändå tanken om inte regeringen avser att följa upp händelseförloppet efter detta. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Anser ministern att den demokratiska utvecklingen på har gått i rätt riktning sedan slöts, och kan vi förvänta oss att ministern verkar för att riva upp avtalet vid avsaknad av en positiv demokratisk utveckling?
fr · H7112048 · 2020-08-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:2048 Utvisning av utländska brottslingar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) av alla utvisningsdömda brottslingar utvisas aldrig. Det handlar, enligt granskning, om sammanlagt över 600 personer . 600 personer som gjort något så grovt att de, trots sparsamma utvisningspraxis, har dömts till utvisning efter avtjänat straff. Till råga på detta får dessa människor dessutom så kallad straffrabatt på sina fängelsestraff. En rabatt som är högre än i andra fall, just till följd av utvisningsdomen, oavsett om utvisningen sker eller inte. Brottsoffren, som kanske blivit våldtagna eller misshandlade, tvingas leva i skräck när förövarna åter kan vandra fritt på gatorna utan att polisen har en aning om var de befinner sig. I kombination med det svaga skydd som finns för brottsoffer och vittnen är det därför inte konstigt att grovt kriminella i många avseenden ser som en och med ro kan se en eventuell fängelsetid som en parantes i tillvaron. Det finns som bekant en hel del att göra i syfte att rikta fokus på att stärka brottsoffrens rättigheter i samhället snarare än de kriminellas. Det är oacceptabelt att grovt kriminella eller personer som återkommande återfaller i brott får vistas i vårt land. Från den sekund domen fallit bör denna rätt anses vara förbrukad. Utöver utökat skydd av vittnen och brottsoffer, skärpta straff och ökad övervakning samt ett reformerat polisiärt arbete finns det en sak som borde vara prioriterat från regeringen att genomföra: säkerställa internationella avtal i syfte att verka för att av de med utvisningsdomar också blir utvisade. Mot bakgrund av ovanstående önskas justitie- och migrationsminister svara på följande fråga: Avser ministern att ta initiativ till upprättandet av nya avtal för att möjliggöra att samtliga utvisningsdömda också blir utvisade?
fr · H7112049 · 2020-08-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:2049 Arbetsmarknadsläget i kommun av (C) till Arbetsmarknadsminister (S) blev tragedin ett faktum när anläggning i ödelades i en förödande brand. Branden berör 260 anställda som går en oviss framtid till mötes. Förhoppningsvis kommer anläggningen att återuppbyggas, men innan den är klar är att ta i bruk, behöver de som jobbat på få sin försörjning någon annanstans ifrån. hade en ökning av öppet arbetslösa och sökande i program jämfört med . Arbetsmarknadssituationen i var således tuff redan före branden. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att mildra de effekter på arbetsmarknaden som Polarbrödsbranden i innebär?
fr · H7112050 · 2020-08-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:2050 Branden i av (C) till Näringsminister (S) Branden hos är ett otroligt sorgligt landsbygdstrauma. Ägarna till fabriken har som ambition att bygga upp denna på nytt – men innan det är gjort så riskerar tomrummet efter fabriken att påverka hela högst påtagligt. Jag förväntar mig därför att regeringen omgående agerar för att göra vad man kan från statligt håll för att underlätta situationen. Över förlorade 270 personer sin arbetsplats, och det riskerar att få stora konsekvenser för en landsbygdskommun där det bor knappt 8 000 invånare. Det säger sig självt att det är en väldigt svår situation för en liten kommun att hantera helt på egen hand – vilket jag inte heller tycker att man ska behöva. Därför vill jag fråga näringsminister : Vad är ministern och regeringen beredda att göra för att hjälpa i den uppkomna situationen?
fr · H7112051 · 2020-08-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:2051 Möjlighet att ansöka om omställningsstöd av (M) till Finansminister (S) trädde möjligheten att ansöka om så kallat omställningsstöd i kraft. Stödet riktar sig till företag som tappat stor del av sin omsättning innevarande år. Det finns en rad kriterier som måste vara uppfyllda för att man ska erhålla stödet. Ett företags omsättning måste exempelvis ha understigit av den sammanlagda nettoomsättningen för . För att få stöd krävs också vissa administrativa åtgärder. Det krävs bland annat att ett skriftligt, undertecknat yttrande från en revisor bifogas ansökan, något som kan vara både dyrt och tidskrävande, inte minst för mindre företag. rapporterade om att regeringens stödpengar inte går åt. Vid tiden för rapporteringen hade endast av totalt 39 miljarder betalats ut till företag i behov av stöd. Finansminister gav uttryck för att det antingen beror på att många företag väntar med att göra ansökan eller på att behovet av stöd är mindre än vad regeringen trott. Finansministern resonerade inte kring frågan om de dyra och tidskrävande administrativa åtgärderna, trots att detta med stor sannolikhet skulle kunna vara ett hinder för många företag mot att ansöka om stödet. är att ansöka om omställningsstöd. Regeringen måste nu säkerställa att alla företag som är i behov av omställningsstödet ges möjlighet att skicka in en ansökan. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka konkreta insatser avser ministern att genomföra för att säkerställa att företag i behov av omställningsstöd ges möjlighet att ansöka ?
fr · H7112052 · 2020-08-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:2052 militära insatser i av (M) till Försvarsminister (S) Efter en statskupp i har landet nu gått över i en politisk övergångsperiod. Militärjuntan som tagit makten i landet har utlovat nyval. Det är en orolig tid i , och det verkar nu som att samtalen om en fredlig utveckling i har avslutats utan någon överenskommelse mellan militärjuntan och sändebud från den västafrikanska samarbetsorganisationen . Med anledning av detta önskar jag fråga försvarsminister : Hur bedömer ministern att utvecklingen kommer att påverka nuvarande och kommande militära insatser i och därmed ministerns agerande i frågan?
fr · H7112053 · 2020-08-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:2053 Nedgrävning av luftledningar av (M) till Statsrådet (S) Vi vet att klimatförändringarna kommer att öka påfrestningarna ytterligare på våra luftelledningar. Vi har sett hur stormarna och orsakat stora skador inte bara i våra skogar utan även på våra ledningsnät. När dessa luftledningar byggdes var åker och skogsmark lågt värderade, vilket resulterade i låga markersättningar. Man prioriterade och var tacksam för att elektricitet och telefon kom till landsbygden. Den låga ersättningen och bristen på bra maskiner gjorde att många luftledningar placerades på bördiga åkrar och högproduktiva skogsmarker. Det fanns heller inte bra teknik för att enkelt och funktionsdugligt kunna gräva ned markkabel. finns tekniken för att klara stora elleveranser i markkabel, och nedgrävningsarbetet fungerar mycket rationellt. Trots detta finns ett motstånd från elbolagen mot att lägga markkabel, då det är billigare att bygga luftledning. Markägarna får tåla större och större intrång på sina fastigheter som ersättningsnivåerna är alldeles för låga för de stora markområden som disponeras till ledningsgator. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några nya initiativ för att elbolagen ska gräva ned fler elledningar och därmed kunna frigöra mer mark för mat- och skogsproduktion?
fr · H7112054 · 2020-08-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:2054 Ersättning till kollektivtrafikanter under pandemin av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Coronaviruset har förändrat vårt sätt att leva. Det är alltifrån hur vi arbetar till på vilka sätt vi tar oss till våra arbetsplatser. Medan en del har möjlighet att jobba hemifrån har många runt om i vårt land samhällsbärande tjänster som gör att de måste vara fysiskt på arbetsplatsen. Det är tandhygienister, sjuksköterskor, barnskötare, lärare, lokalvårdare och många andra viktiga yrkesgrupper som gör att samhällets hjul fortsätter rulla under de allra svåraste tider. Det är av yttersta vikt att vägen till arbetsplatsen är trygg även under en pandemi, och av den anledningen är det väsentligt att det finns möjliga alternativ för framkomligheten när det är trängsel i kollektivtrafiken. Jag har haft mycket kontakt med Resenärsforum med anledning av smittorisk och trängseln i kollektivtrafiken. Det är oklart vad som gäller för frånåkta resenärer när bussen, pendeltåget eller spårvagnen anses fullsatt. Det kan tyckas vara ett litet problem i storstäderna med tät kollektivtrafik, men för andra som till exempel har en buss att passa för att hinna med ett tåg är det viktigt att vara säker på att komma fram. Det ska inte råda några tvivel om det. Lagen om kollektivresenärers rättigheter möjliggör annat transportsätt om man riskerar att komma för sent på grund av en trafikhändelse. Men vad gäller om trafikhändelsen består i att det kollektiva färdmedlet anses fullsatt med de restriktioner och mått vi använder ? Med anledning av ovan vill jag fråga justite- och migrationsminister : Avser statsrådet att ta några initiativ för att resor med taxi eller egen bil ska vara ersättningsgilla för kollektivtrafikanter om de blir frånåkta på grund av trängsel och därmed riskerar att komma för sent till sin slutdestination?
fr · H7112055 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2055 Översyn av av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) är mycket byråkratisk och medför mycket extra arbete för landets företag vid nya tillståndsprövningar. Den medför mycket stora utredningskostnader för våra företag och kan vara direkt hämmande för utvecklingen då den kan medföra att företag avstår att expandera sin verksamhet i . Regeringen måste nu med kraft se över gällande regelsystem och underlätta och minska regelkrånglet i . Man måste också aktivt hjälpa våra företag att göra rätt och därmed kunna uppfylla kraven i . Samhällets roll kan inte bara vara att ägna sig åt att kontrollera och sedan straffa de företag som råkar ha gjort fel. Om vi straffar ut våra företag med onödigt krångliga regler kan det innebära att förlorar produktionen och arbetstillfällena när dessa flyttas till andra länder, vilket inte bidrar till en bättre miljö i världen på något sätt, för risken är stor att produktionen då genomförs under mycket sämre miljöförhållanden och sämre arbetsförhållanden än i . Vi måste vara rädda om vår produktion och våra företag. Det är nu dags att göra en grundlig översyn av regler och dess byråkrati i syfte att minska byråkratin, minska kostnaderna, sänka avgifterna och regelkrånglet i och i stället underlätta för våra företag att utvecklas och växa i . Jag vill med anledning av ovanstående fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att inom den här mandatperioden se över regler för att minska byråkratin och kostnaderna och därmed minska regelkrånglet för landets företag?
fr · H7112056 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2056 Tjuvfiske av ål av (M) till Statsrådet (S) krävs en särskild yrkesfiskelicens för att få fånga den rödlistade ålen. Även om mörkertalet för tjuvfiske av ål säkerligen är stort kan vi också konstatera att en ökande grad av tjuvfiske avslöjas. Enligt uppgift tog Havs- och vattenmyndigheten 71 olagliga ryssjor 2016 och 226 stycken . Mängden ål som tjuvfiskas är också omfattande. beslagtogs en sump som innehöll ca illegalt fångad ål. Det tyder på att ålen betingar ett högt ekonomiskt värde bland tjuvfiskarna. Med tanke på den akuta situation som råder för ålen måste mer göras för att få kontroll över tjuvfisket. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att minska tjuvfisket av ål i svenska vatten?
fr · H7112057 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2057 Validering av utländsk examen av (M) till Socialminister (S) skrev tidskriften (): ”Regeringen vill att det ska gå fortare för utländsk sjukvårdspersonal att få svensk legitimation och ger . Pengarna ska gå till fler handläggare och till att se över nuvarande rutiner.” Satsningen riktade framför allt in sig på sjukvårdspersonal som avlagt sin examen i ett land utanför EU/EES och som ansökte om legitimation i . Regeringen satte även upp ett mål om att handläggningstiden skulle halveras . Men problemen kvarstår än . Trots ett skriande behov av vårdpersonal finns sjuksköterskor vars valideringsdokument blivit liggande över på medan det särskilda kunskapsprov som ska avläggas var skjutet . I bästa fall kommer därmed sökandens valideringsprocess att ta . Tack vare en app kan examinerade i numera få sin legitimation . är det väl känt att många svenskfödda studerar olika vårdyrken utomlands då konkurrensen om studieplatser har varit mycket stor . Med tanke på det stora behovet av vårdpersonal är det därför anmärkningsvärt att inte kan upprätthålla rimliga handläggningstider, så att nyanlända sjuksköterskor och läkare får legitimation och kommer ut på arbetsmarknaden fortare. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att ska kunna förkorta sina handläggningsprocesser när det gäller validering av legitimationsexamina från länder utanför EU/EES?
fr · H7112058 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2058 Konfidentiella uppgifter om skolor av (M) till Utbildningsminister (S) SCB och Kammarrätten i har beslutat att vissa elevuppgifter från friskolor ska klassas som affärshemligheter. Ett beslut som får konsekvenser för det fria skolvalet då det försvårar elevers och föräldrars möjlighet att göra välgrundade skolval. uppmanar därför sina medlemmar att lägga upp data om skolresultat på skolornas hemsidor. Men beslutet påverkar också likvärdigheten då kommuner kan fördela pengar utifrån olika skolors behov. Som om detta inte är illa nog kommer att hemligstämpla alltifrån register om vilka skolor som över huvud taget finns i till uppgifter om lärarbehörighet vid olika skolor. Detta är häpnadsväckande och oförståeligt. Det är bra att utbildningsminister har gett SCB och i uppdrag att försöka lösa den initiala problematiken. Men det kan heller inte anses rimligt att tar till så drastiska metoder att all skolstatistik blir konfidentiell i avvaktan på utredningens resultat. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att all skolstatistik som inte har bäring på Kammarrätten i beslut ska kunna offentliggöras ?
fr · H7112059 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2059 Åtgärder mot gängvåldet av (SD) till Statsrådet (S) har det gängrelaterade våldet varit extremt och skapat stor otrygghet för befolkningen. En tolvårig flicka sköts till döds i det pågående gängkriget. En man sköts i sin bil på . De kriminella gängen upprättar vägspärrar för att kontrollera vilka som rör sig i området. Det här är bara tre exempel i närtid, händelser som givetvis påverkar vårt samhälle och skapar en otrygghet bland vanliga medborgare. Dödsstraffet avskaffades i , och den sista avrättningen verkställdes i . I är dödsstraffet förbjudet enligt lag . En kort historiebeskrivning av hur vårt demokratiska samhälle vuxit fram till det samhälle vid hade till . Tyvärr ser vi en samhällsutveckling som skapat en alternativ rättskipning med extremt våld på öppen gata. Våld som dödar oskyldiga människor, ett våld som till och med dödar barn. I praktiken innebär det att dödsstraffet återinförts i eftersom de kriminella gängen agerar polis, åklagare, domstol och bödel. Utvecklingen är minst sagt oroande eftersom det ligger helt utanför det demokratiska samhällets grundprinciper. stiftar våra lagar genom demokratiska beslut. Polis, åklagare och domstolar ska agera utifrån den lagstiftning som finns, en ordning som vilar på det demokratiska samhällets principer. Det som sker är oacceptabelt och måste bekämpas med kraft. Får den här utvecklingen fortsätta är det ett hot mot vårt demokratiska samhällsskick. Regeringen säger sig satsa på polisen och övriga rättsvårdande instanser, men vi kan konstatera att åtgärderna är alltför små i förhållande till de pågående våldshandlingar som sker . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet att vidta för att bekämpa den ökande trenden av skjutningar och andra våldshandlingar i samhället?
fr · H7112060 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2060 Långa utredningstider för jaktbrott av (M) till Statsrådet (S) I det senaste numret av nr 9 2020 kan man läsa om en man från som har utretts för misstänkt grovt jaktbrott. Det är läsning som ger anledning till många frågor om hur svenskt rättsväsen hanterar frågor om jaktbrott. I den här mannens fall har han varit misstänkt . har hans vapen varit beslagtagna, och han har inte kunnat utöva sin jakt. Mannens far fick i samband med gripandet en hjärtattack och avled. Ett trettiotal poliser har varit inblandade i utredningen och gripandet av mannen i . Den man som var misstänkt för jaktbrottet avlyssnades av polisen. Den telefonavlyssningen är anmäld till och kommer att prövas i särskild ordning. Att vara misstänkt för ett grovt jaktbrott är naturligtvis en stor psykisk påfrestning för den som anser sig vara oskyldig. En sådan utredning bör också hanteras skyndsamt av rättsväsendet, men uppenbarligen är det inte så i verkligheten. Det finns flera uppmärksammade fall där åklagare och polis har gett medierna en omfattande information om misstankar mot enskilda, men sedan har målen har lagts ned. Förutom att personerna anser sig vara dömda av rättsväsendet och av allmänheten genom de omfattande medieläckorna kan inte personerna jaga eftersom deras vapen är beslagtagna. I målet i säger polisen själv i samma intervju att den tekniska utredningen har tagit ovanligt , vilket påverkade utredningen. Åklagaren hänvisar i artikeln till bristande resurser hos polisen. Det är inte rimligt att utredningar som har oerhört stora personella resurser vid gripandet och är så medialt uppmärksammade när personer grips sedan inte har resurser att följa upp utredningen i rimlig tid. Det är heller inte rimligt att personer fråntas sina vapen . Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att förkorta utredningstiderna för misstänkta grova jaktbrott?
fr · H7112061 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2061 Kunskapstappet inom sfi av (L) till Utbildningsminister (S) rapporterade Ekot om en rundringning till de tre storstadskommunerna med frågan om sfi-undervisningen klarat coronakrisen. Det bekräftades att sfi-undervisningen lidit svårt av övergången till distansundervisning. På sfi finns många elever som saknar egna datorer och därtill inte har stabil internetuppkoppling. Att studera på distans är tufft nog, men det säger sig självt att det är betydligt tuffare att studera på distans via en mobil. Dessutom är det svårare att bedriva undervisning på distans när språket är begränsat. Detta riskerar att leda till att sfi-elever får stora kunskapstapp, tappar förankringen och kontakten med skolan och framför allt får sin integration försenad och får sämre förutsättningar att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Redan före coroapandemin fanns många utmaningar inom sfi, såsom låg andel behöriga lärare och ett behov av att stärka kvaliteten och öka genomströmningen. Det måste också erkännas att vuxenutbildningen (grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning, svenska för invandrare och särskild utbildning för vuxna) inte sällan är styvmoderligt behandlad i det svenska skolsystemet. Ofta är det den skolformen som inte alls omnämns. Det är att underskatta den betydelse som vuxenutbildningen har och den betydelse som den kommer att få framöver. Det är också att underskatta den dedikation och lojalitet mot elever och tron på vuxenutbildning som skolform som finns bland nästan alla som arbetar med detta. Lärarna fortsätter att bedriva ett fantastiskt arbete i den situation som vi befinner oss i , men det saknas förutsättningar för att alla elever ska få en god utbildning. Där behövs ytterligare åtgärder, utöver det som genomförs inom ramen för januariavtalet. Min fråga till utbildningsminister är därför: Hur avser ministern och regeringen att agera för att tillse att sfi-eleverna kompenserar kunskapstappet med anledning av distansundervisningen?
fr · H7112062 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2062 EU-reglerade minimilöner av (L) till Arbetsmarknadsminister (S) Europeiska kommissionen har planer på att lägga fram ett direktivförslag om att införa EU-reglerade minimilöner . Vi är oroade över om och andra länder med kollektivavtalsmodeller verkligen kan skyddas från att påverkas av en sådan lagstiftning. Den svenska partsmodellen är för viktig för att låtas gå förlorad till följd av försök att harmonisera lagstiftning om lönenivåer i . Liberalerna värnar den svenska modellen och kan inte acceptera att EU-lagstiftning riskerar att förstöra den kollektivavtalsmodell som är så lyckad för . Med anledning av vad som ovan anförts frågar jag arbetsmarknadsminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att säkerställa att ny EU-lagstiftning inte inkräktar på medlemsländernas nationella arbetsmarknadsmodeller för hur lönebildning ska gå till?
fr · H7112063 · 2020-08-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:2063 Återinförd fastighetsskatt av (SD) till Finansminister (S) De allra flesta människor vill kunna äga sin egen bostad. Det är inte bara det mest ekonomiska för enskilda utan även en form av säkerhet, då de flesta bostäder behåller eller ökar sitt värde. Att uppmuntra och underlätta för fler att ge sig in i bostadsmarknaden bör därför vara önskvärt från samhällets sida. Likväl ser vi nu skattepolitiska förslag från bland annat som skulle försvåra för privat ägande av bostad. I förslaget att återinföra en form av fastighetsskatt är det dessutom tänkt att skatten också ska omfatta bostadsrätter. Effekten av en sådan skatt skulle vara chockhöjda boendekostnader för landets småhusägare och bostadsrättshavare. Detta skulle få förödande konsekvenser och innebära ett hårt slag mot svenska hushåll, främst de med små marginaler, samt försvåra för exempelvis energieffektivisering eller andra nödvändiga renoveringar. Flera kriser har tydligt pekat på hur allvarligt det är när bostadsmarknaden kraschar, vilket skulle vara ett troligt scenario vid ett återinförande av en variant av den tidigare så avskydda fastighetsskatten. När bostadspriserna faller väljer nämligen människor att avstå från konsumtion, vilket naturligtvis också innebär lägre intäkter för företagen med en ökad arbetslöshet som följd. Det blir med andra ord en ond spiral nedåt som riskerar att slå som hårdast mot dem som kanske allra främst skulle behöva en privat bostad. I slutändan kan detta också skapa segregerade bostadsområden, med allt vad det innebär. Mot bakgrund av ovanstående önskas finansminister svara på följande fråga: Hur ser ministern och regeringen på införandet av en ny fastighetsskatt, och har man gjort någon konsekvensanalys av vad ett införande skulle innebära för enskilda och för samhället?