ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711840 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:840 Prioritering av viltstängsel till de mest olycksdrabbade områdena av (KD) till Infrastrukturminister (S) har tidningarna i mitt hemlän varit fyllda med rapporter om viltolyckor. Barometern-OT konstaterar att län är det län som är värst drabbat av viltolyckor. har länet varit mest olycksdrabbat i hela i mätningar av viltolyckor, om man ser till antalet olyckor per personbil i trafik. rapporterades 4 391 viltolyckor i län, vilket alltså innebär att länet även detta år var mest olycksdrabbat. Det är dessutom en ökning med 1 075 olyckor jämfört med . har viltolyckorna ökat . Totalt anmäldes 64 911 viltolyckor i landet, enligt Nationella viltolycksrådet. Rådjur är det djur som dominerar statistiken för län. Därefter kommer vildsvin, dovhjort och älg. Varje viltolycka beräknas ge en samhällskostnad på runt , enligt Motormännens och försäkringsbolagens beräkningar. Vid personskador tillkommer lidandet hos människor och djur. Enligt () handlar det om samhällskostnader på 3–4 miljarder . Viltstängsel bedöms vara det mest effektiva sättet att förhindra viltolyckor. Viltstängsel bör kompletteras med viltvarningssystem och lösningar som gör att viltet inte blir inlåst eller att olycksrisken flyttas någon annanstans längs sträckan. Viltet behöver kunna röra sig och ta sig över eller under vägarna på ett säkert sätt. Det går att urskilja ett samband mellan antalet viltolyckor och de förebyggande åtgärderna. Där viltstängsel dras minskar olyckorna. län har ungefär 7 mil viltstängsel. I det till yta och befolkning mindre grannlänet finns det . Jag skulle därför vilja få svar från infrastrukturminister på följande fråga: Är ministern och regeringen beredda att prioritera problemet, exempelvis genom att ge i uppdrag att satsa mer på viltstängsel längs med särskilt olycksdrabbade vägsträckor?
fr · H711841 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:841 Metoder för beräkning av felaktiga utbetalningar inom assistansersättningen av (KD) till Socialminister (S) har frågan om fusk inom assistansersättningen aktualiserats. För oss kristdemokrater är det viktigt att beivra det fusk och överutnyttjande som finns inom assistansersättningen. är det viktigt att metoderna för uppskattningar av felaktiga utbetalningar som görs inom välfärdssystemen vilar på vetenskaplig grund. Det är också avgörande att debatten om fusk inom assistansen inte används för att rättfärdiga de nedskärningar som har skapat den pågående och allvarliga kris där människor med omfattande funktionsnedsättning inte får det stöd de behöver för att leva sina liv som andra. Den metod som har använts för att bedöma de felaktiga utbetalningarnas omfattning är den så kallade Expertmetoden (Expert Elicitation), som innebär att experter inom området gör bedömningar av hur stor omfattning de tror att fusket har. senast fick i uppdrag att göra en bedömning av omfattningen av fusk i socialförsäkringssystemen till Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (SOU 2019:59)). har rapporterna kommit fram till att av utbetalningarna var felaktiga. Expertmetoden har fått utstå skarp kritik från forskare utifrån främst två aspekter: Dels är metoden utvecklad för att bedöma naturvetenskapliga data, vilka har en helt annan typ av osäkerhet än data genererade inom välfärdssystem. Dels har de aktuella utredningarna inte följt de metodologiska rekommendationer som finns för hur man ska gå till väga. uttalade chefen för för analys och prognos följande: ”Rent generellt delar den bedömning som flera forskare gjort att metoden 'Expert Elicitation', som bygger på att experter gör antaganden, inte är lämplig just för att skatta omfattningen av felaktiga utbetalningar. Osäkerheten blir alltför stor.” Det var ett välkommet ställningstagande från myndigheten. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vad anser socialministern om att man använder Expertmetoden, som enligt forskare och saknar evidens för att beräkna felaktiga utbetalningar inom assistansersättningen, och vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att evidensbaserade metoder kommer att användas framöver?
fr · H711842 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:842 Uteblivna satsningar på förskolan av (SD) till Utbildningsminister (S) I den av regeringen föreslagna budget som sedermera biföll beslutades om en sänkning från föregående år om 692 miljoner på förskoleområdet, utgiftsområde 1:7 – från 4 595 000 till 3 903 000. Anslagets syfte beskrivs i budgeten avslutningsvis med orden: ”Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att stimulera minskade barngrupper och ökad personaltäthet i förskolan.” I samband med frågestund ställde jag till utbildningsministern frågan om det minskade anslaget till förskolan, varpå jag erhöll svaret: ”Det sker inga minskningar i den liggande budgetpropositionen i anslagen som är specialdestinerade till förskolan.” I samband med ett replikskifte under debatten rörande UbU8 Förskolan ställde jag en liknande fråga till Socialdemokraternas riksdagsledamot i utbildningsutskottet , som likt utbildningsministern i sitt svar menade att någon minskning av stödet till förskolan inte sker. Jag önskar därför fråga utbildningsminister : Sker det någon neddragning av anslagen till förskolan och vilka åtgärder vidtar ministern i så fall för att förskolan inte ska försämras av denna neddragning?
fr · H711843 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:843 Mervärdesskatt för utövande konstnärer av (SD) till Finansminister (S) En utövande konstnär som framträder med ett upphovsrättsligt skyddat verk inför en publik och tar ut gage på framträdandet ska inte addera moms till gaget. För att artistframträdanden ska vara momsbefriade krävs att alla fyra förutsättningar nedan är uppfyllda: att artisten som framträder anses vara en utövande konstnär, till exempel sångare, musiker, dansare, skådespelare, recitatör, dirigent, performance- eller cirkusartist att framträdandet sker inför en fysiskt närvarande publik att artisten framför ett verk som skyddas av upphovsrättslagen att det är artisten som framträder själv eller genom sitt företag säljer framträdandet. Exempel på utövande konstnärer som kan uppträda momsbefriat är sångare, musiker, dansare, skådespelare, recitatörer och dirigenter. En dj (discjockey) räknas dock inte som utövande konstnär utan måste därför redovisa 25 procents moms till sitt gage. Det finns dock några få undantag där exempelvis en internetstreamad konsert inte räknas utan är momsbefriad. Som regelverket ser ut måste således en person som delger en publik ett upphovsrättsskyddat verk redovisa 25 procents moms enbart för att han eller hon väljer att delge publiken verket med hjälp av digital utrustning såsom en dator, cd-spelare eller motsvarande. Görs det däremot med hjälp av instrument, sång och/eller en tillhörande show såsom dans eller skådespeleri där fokus flyttas från dj:n är framträdandet momsbefriat. Min fråga till finansminister är således:
fr · H711844 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:844 En europeisk minimilön av (SD) till Statsrådet (S) Trots att bedyrar att den ”svenska modellen” inte är hotad finns det en svensk oro när nu EU-planerna för en obligatorisk minimilön börjar ta form. EU ska självklart inte reglera lönebildningen i någon enskild medlemsstat, men för hade det dessutom inneburit en försämring för löntagarna. Det finns nämligen en stor risk att minimilönen, om den reglerades av EU, för svensk del hade hamnat under vad de flesta kollektivavtal garanterar. har en lång tradition av att lönebildningen har skötts av arbetsmarknadens parter, och det är inget som EU-byråkrater har haft något att göra med. Detta har tjänat väl, och det finns därför inga skäl att rasera ett fungerande system. Både LO och har dessutom gemensamt varnat för planerna på minimilöner och ser dem som ett hot. Socialdemokraterna bär ett tungt ansvar för att ha tagit fram ”den sociala pelaren”. ser vi hur lagstiftning kommer på europeisk nivå, tvärtemot vad som har lovats. Jag vill ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att inte ska drabbas av en EU-reglerad minimilön?
fr · H711845 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:845 Höjning av fribeloppet för bostadstillägg för pensionärer av (SD) till Statsrådet (S) För pensionärer med låga inkomster påverkas bostadstillägget (BTP) kraftigt om man har en ekonomisk buffert eller äger ett mindre fritidshus efter ett långt arbetsliv. En kvinnlig snittpensionär som arbetat och till exempel äger ett fritidshus har inte rätt till bostadstillägg och får då en disponibel inkomst som är lägre än en garantipensionärs (med fullt bostadstillägg). Fribeloppet för förmögenhet vid beräkning av bostadstillägg har inte förändrats . För ensamstående ska av förmögenhet som överstiger tas upp som inkomst , och för sammanboende av förmögenhet som överstiger . I beräkningen av förmögenhet undantas värdet på ens permanentbostad. är disponibla medel överstigande för ensamstående och för sammanboende nödvändiga med tanke på de låga ersättningsnivåerna i pensionssystemet. Efter ett långt arbetsliv, vilket krävs i det nya pensionssystemet, får det anses rimligt att ha skaffat sig en viss ekonomisk buffert. Oförutsedda utgifter som till exempel tandvård eller nödvändigt underhåll av ens bostad kräver att det finns ett visst utrymme för detta. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Planeras det en höjning av fribeloppet ?
fr · H711846 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:846 Korruption vid offentlig upphandling av (SD) till Statsrådet (S) har länge varit förskonat från den utbredda korruption som vi ofta förknippar med EU och forna Sovjetstater. Dessvärre ser vi en trend där korruptionen blir mer påtaglig och utbredd även här. rapporterade om hur utvecklingen går åt fel håll i och om hur korruption genererar allt större problem. En utbredd korruption riskerar att påverka marknaden och konkurrensen negativt samt att i förlängningen sätta rättsstaten ur spel. Det är därför viktigt att riksdag, regering och statliga myndigheter agerar proaktivt i det förebyggande arbetet. Enligt mot mutor (IMM) visar den senaste EU-barometern som har undersökt företagens upplevelser av korruption att tre av tio företag upplever att de har förlorat en upphandling på grund av korruption. Det här är allvarligt och bekräftar att offentlig upphandling är ett område där korruptionsriskerna är särskilt stora. Jag vill ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att motverka korruption vid offentlig upphandling?
fr · H711847 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:847 tolkning av fågeldirektivet och skarvens status av (M) till Statsrådet (S) I ett svar på en skriftlig fråga (E-003275/2019) ställd till sägs att fågeldirektivet medger att skarvar kan tas bort i stort antal så länge bevarandestatusen inte riskeras och det inte finns andra åtgärder som kan ge tillfredsställande resultat. Detta kan tolkas som en öppning för medlemsstaterna att i högre grad ta till kraftfullare åtgärder för att få bukt med skarvproblematiken än man gjort eller sagt sig kunna göra. Skarvens härjningar är ett akut problem i många delar av . Regeringen har sagt sig ”följa frågan noga”, men den har ännu inte agerat i någon substantiell riktning. svar kan tyckas ge regeringen en öppning att – inom fågeldirektivets nuvarande ramar – ändock agera. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att, i ljuset av svar, underlätta en svensk skarvförvaltning som leder till ett minskat antal skarvar i ?
fr · H711848 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:848 Regionala skillnader i cancervården av (M) till Socialminister (S) Uppenbart oriktiga uppgifter sprids med socialminister som avsändare. partistämma beslutade att en arbetsgrupp ska tillsättas för att bland annat utreda styrning, struktur, organisering och huvudmannaskap inom och regional hälso- och sjukvård. Denna grupp är ännu inte tillsatt. Socialministern påstår motsatsen och namnger en påhittad ordförande för gruppen. Detta sker i stället för att ägna all kraft och fokus på att möta rättmätiga krav på nationellt ansvarstagande och ledarskap för att vända den pressade verklighet och utveckling som patienter och personal i vården beskriver över hela landet – inte bara i . Låt oss ta cancervården som exempel. har gjort en sammanställning, och deras rapport visar att väntetiderna inom svensk cancervård är oacceptabla. I får åtta av tio kvinnor med bröstcancer inte sin operation inom utlovad maximal väntetid. Detta kan jämföras med kvinnor som bor i , där åtta av tio kvinnor med bröstcancer får sin operation inom utlovad tid. I får nio av tio män med prostatacancer inte sin strålbehandling inom utlovad maximal väntetid. Detta kan jämföras med , där närmare tre av tio män med prostatacancer får sin strålbehandling inom utlovad tid. I , i socialministerns hemstad och region, får nära nio av tio människor med lungcancer inte sin första behandlingsstart inom maximal utlovad väntetid. Detta kan jämföras med , där fyra av tio personer med lungcancer får sin första behandlingsstart inom utlovad tid. I får sju av tio med hudcancer inte sin första behandling inom utlovad maximal väntetid. Detta kan jämföras med att nära nio av tio personer i får denna inom utlovad väntetid. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilken analys gör socialministern och vilka slutsatser drar hon av de växande regionala skillnaderna när det gäller väntetiderna i den svenska cancervården?
fr · H711849 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:849 Avstängning av Ostkustbanan på sträckan – av (M) till Infrastrukturminister (S) har beslutat att Ostkustbanan kommer att hållas stängd på grund av rälsbyte. Från till kommer alla som bor längs med Ostkustbanan från och norröver i princip att vara rälsmässigt avklippta från . Restiderna kommer att förlängas med , då tågen kommer att behöva ledas om. Antalet dagliga avgångar riskerar att minska, och många kommer att hänvisas till det långt mindre attraktiva ersättningsalternativet i form av buss. Godstrafiken kommer självfallet också att påverkas negativt. Berörda kommuner, regioner och operatörer har föreslagit en rad åtgärder för att mildra de negativa konsekvenserna av beslut om spårbyte. Några av de åtgärder som har föreslagits är att göra en delavstängning, exempelvis under hela eller delar av den period som spårbytet ska ske utföra spårbytet i stället för under den trafikintensiva hösten öka tempot i spårbytet, så att fler meter spår läggs än i nuvarande plan genomföra spårbytet från båda hållen . Trots omfattande kritik från många samhällsaktörer står dock beslutet fast; har låtit meddela att det inte är aktuellt med en mindre ingripande avstängning för att begränsa de negativa effekterna för pendlare och godstransporter. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser infrastrukturministern att vidta för att minska de negativa effekterna av, alternativt avvärja, den planerade avstängningen av Ostkustbanan på sträckan –?
fr · H711850 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:850 Prostatascreening av (SD) till Socialminister (S) Prostatacancer är den vanligaste cancerformen i ; därefter återfinns bröstcancer på listan. Bröstscreeningen var fullt utbyggd i alla landsting och regioner , och avgiftsfri blev den . Screening av livmoderhalsen har också införts. De nationella screeningprogrammen för dessa är två exempel på insatser för tidig upptäckt. De beräknas rädda flera hundra liv . Att upptäcka vissa former av cancer tidigt ökar också chansen att kunna sätta in rätt behandling . PSA-tester har funnits och har utvecklats . Införandet av screening av prostatan låter dock vänta på sig. Forskning visar att dödsfallen i prostatacancer minskar med vid PSA-screening. Männens första uppmätta PSA-värde visade sig ha stor betydelse för att förutse framtida cancerrisk. har beslutat att inte rekommendera screening av prostatan med hänvisning till modellen för bedömning av nationella screeningprogram. De har inte funnit skäl nog att kalla män i till screening av prostatan med PSA-test. I stället uppmanar myndigheten till så kallad organiserad prostatacancertestning, som mer handlar om att informera männen om sjukdomen och för- och nackdelar med att testa sig. Alla män kan enligt också själva gå och ta ett PSA-prov på sin vårdcentral eller genom hälsokontroll inom företagshälsovården. Detta gör att antalet män som testar sig kan skilja sig mycket åt mellan regionerna. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att införandet av screening för prostatacancer bör skyndas på?
fr · H711851 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:851 Långa väntetider till prostatacanceroperation av (SD) till Socialminister (S) Prostatacancer är den vanligaste cancerformen i och drabbar ca 10 000 män , de flesta . Det är också den cancerform som flest män dör av. Den senaste tidens svenska sjukvårdskris vittnar om inställda operationer och långa väntetider. Män med prostatacancer måste vänta på operation. Det är den längsta kötiden bland alla cancerformer i och uppfyller inte vårdgarantins krav på behandling . Det föreligger stora variationer i kötid vid prostatacancer mellan de olika sjukvårdsregionerna, och antalet dödsfall varierar stort. Detta vittnar om en mycket ojämlik vård. Längst väntetid till operation vid prostatacancer har i median. Kortast väntetid har i median. Sjukhusen har olika förutsättningar och kapacitet att genomföra operationer och hantera kötider. Trots detta remitteras inte patienter till en annan region som kan klara vårdgarantin och erbjuda operation . Män som oftast arbetat och betalat skatt hela livet blir satta på väntelista och riskerar att dö för att de inte får hjälp . Samhällskontraktet har därmed brutits. Vissa patienter väljer att betala ca själva för att förlänga livet och opereras snabbt på en privat klinik. Långt ifrån alla har dock den möjligheten. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att säkerställa att alla prostatacancerpatienter erbjuds operation inom de som vårdgarantin utlovar?
fr · H711852 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:852 Digitala mediers påverkan på barn och unga av (SD) till Socialminister (S) är sociala medier en central del av barns och ungas liv. Det finns ganska begränsade kunskaper om vilka effekter dessa har på den psykiska hälsan och därmed ett stort behov av forskning som kan klargöra orsaker och verkningseffekter. Om man ser till den befintliga forskningen, ur ett samlat perspektiv, visar forskningsläget att digitala mediers påverkan är individuell. Det vill säga att vem man är, hur man använder digitala medier och livssituationen i övrigt har stor betydelse. Hos barn och unga användare, med exempelvis neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, låg självkänsla eller nedstämdhet är behovet av ett begränsat, tillika sunt, användande mer aktuellt. För att kunna identifiera verkningsfulla åtgärder krävs en ökad kunskap om orsak och verkan. Psykisk ohälsa är vår tids största folkhälsoutmaning, och det finns därför akuta behov av kunskapsbaserade insatser och ett genomgripande preventivt arbete som verkar på alla samhällsnivåer. Forskningen är grundläggande för det fortsatta arbetet med psykisk hälsa och ohälsa, vilket också kräver resurser. Barns och ungas psykiska hälsa är en framtidsfråga, då det handlar om en generation med allt fler yngre som upplever psykiska besvär. Därför vill jag fråga socialminister : Hur avser regeringen att gå till väga för att kunskap om digitala medier, och hur de påverkar barns och ungas psykiska hälsa, ska stärkas?
fr · H711853 · 2020-01-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:853 Beredskap med anledning av coronaviruset av (M) till Socialminister (S) Ett nytt coronavirus har upptäckts i . Spridningen av detta coronavirus var från början av naturliga skäl lokal, men för upptäcks nya fall världen över. Senast i , , och . anger att risken för att smittan ska spridas i det svenska samhället bedöms som mycket låg. Men i och med det omfattande resandet i världen går det inte att utesluta att enstaka fall upptäcks i . står det klart att detta coronavirus sprids genom kontakt mellan människor eller genom hostningar och nysningar, så kallad droppsmitta. De flesta som har drabbats av detta coronavirus har inte blivit allvarligt sjuka, enligt . Denna bedömning till trots har redan ungefär 170 människor avlidit till följd av det nya coronaviruset. Trots detta hörs ingenting från socialminister gällande denna utveckling. Antalet smittade av coronaviruset har ökat med bara . Länder som och har börjat evakuera de av sina medborgare som befunnit sig i i . Vad avser den att vidta för planerade åtgärder? Vilken beredskap finns i och hur långt har den strategiska planeringen framskridit? Med tanke på tidigare globala allvarliga händelser där svenska regeringar agerat saktfärdigt och oförberett är det av stor vikt att regeringen är förberedd för olika händelseförlopp gällande utvecklingen och spridningen av detta nya coronavirus. Det duger inte att sätta igång detta planeringsarbete först om krisen redan spridit sig till och svenska medborgare drabbats. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilken krisplan och samlad strategi har ministern och regeringen tagit fram gällande hantering av det nya coronaviruset, och när kommer den planen att presenteras?
fr · H711854 · 2020-01-31 00:00:00 — Fråga 2019/20:854 beredskap vid pandemiutbrott av (SD) till Socialminister (S) är helt beroende av privata läkemedelsaktörer som finns utomlands. För att förhindra smittspridning vid pandemiutbrott har vi pandemivaccingarantier med olika läkemedelsföretag. Det innebär konkret att stora summor betalas för en garanti att vaccin ska levereras om behov uppstår. Vårt grannland har däremot en statlig vaccintillverkning, något som det tidigare funnits planer på även i men som aldrig aktualiserats. När svininfluensan A(H1N1) bröt ut tog vaccinet slut, och då hade liknande avtal som de som finns . Vi vet också att apoteken i många fall saknar läkemedel, och vi har också kunnat bevittna den problematik som funnits när det gäller leverans av läkemedel och vårdmateriel till våra sjukhus. beredskap för pandemiutbrott är därför undermålig. Läkemedelsbristen och vår beroendeställning när det gäller vaccin är helt klart oroväckande faktorer som måste ses över. som vi befinner oss i en osäker beroendeställning när det kommer till både vaccin och läkemedel har vi en ohållbar situation när det gäller vårdplatser. har det lägsta antalet vårdplatser i , och ett ökat tryck på hälso- och sjukvården vid ett pandemiutbrott skulle med all säkerhet bli mycket komplicerat för vården att hantera. Utifrån dessa aspekter vill jag fråga socialminister : Hur ser ministern på situationen när det gäller beredskap inför pandemiutbrott, både vad gäller befintliga resurser för att förhindra smittspridning och hälso- och sjukvårdens möjlighet att ge adekvat vård för att bota patienter vid en uppkommen pandemi?
fr · H711855 · 2020-01-31 00:00:00 — Fråga 2019/20:855 En ny materielförsörjningsstrategi av (M) till Försvarsminister (S) Försvarsberedningen föreslår i sin rapport att en ny materielförsörjningsstrategi bör utarbetas. Det finns också starka kopplingar mellan en ny materielförsörjningsstrategi, väsentliga säkerhetsintressen, försörjningstrygghet och krigsviktiga företag () har i sitt underlag till det kommande inriktningsbeslutet också bejakat Försvarsberedningens förslag att en ny materielförsörjningsstrategi bör utarbetas och att regeringen bör ta stöd av myndigheter och övriga relevanta aktörer i arbetet med denna. Arbetet bör vara långsiktigt i sin ansats och omfatta materielförsörjningen i sin helhet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga försvarsminister : Har regeringen för avsikt att presentera utredningsdirektiv för en ny materielförsörjningsstrategi och i så fall när?