frs · H712786 · 2020-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:786 av (SD) Barnarbete i spåren av klimatsatsningar har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att svensk klimatpolitik framgent inte ska driva på människorättsbrott till följd av koboltutvinning i , och i sådana fall vilka åtgärder. Svensk politik ska självklart inte driva på internationella människorättsbrott. Den arbetar aktivt mot kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Både och den har ratificerat relevanta och har därigenom åtagit sig att bekämpa tvångs- och barnarbete. antog också 2018 en ny lag för gruvnäringen som bland annat syftar till att bekämpa brott mot mänskliga rättigheter vid koboltutvinning. Regeringen kommer fortsatt att följa utvecklingen i landet. måste fortsätta driva på för hållbara leverantörskedjor. Detta ansvar gäller givetvis för all kobolt, oavsett om den används i batterier, i kemiska processer i oljeindustrin eller andra användningsområden. deltar aktivt i EU:s batteriallians, som samlar medlems-länder och aktörer för battericelltillverkning, och där tillgång till hållbara råvaror är en prioriterad fråga. har meddelat att de avser lägga fram förslag på en ny batterilagstiftning. kommer att arbeta för hållbarhet, spårbarhet samt nolltolerans mot skadligt barnarbete. Genom att införa stränga krav i kommande lagstiftning kan vi ta ansvar för att teknikomställningen blir en drivkraft för att stoppa barnarbete och andra människorättskränkningar. 2017 antogs en EU-förordning som gör företag i skyldiga att se till att deras import av konfliktmineraler inte bidrar till att finansiera väpnade kon-flikter. Kobolt klassas dock inte som en konfliktmineral av EU-förordning-en, och därmed faller utanför förordningens tillämpningsområde. Men det finns annat stöd för att kontrollera leverantörskedjor. Regeringen har finansierat arbete med ansvarsfulla försörjningskedjor av konfliktmineral. har därmed kunnat ta fram bra riktlinjer som stödjer företagen i deras arbete med att kontrollera sina försörjningskedjor. Det finns en stor potential för att utvinna kobolt genom ökad återvinning av uttjänta batterier och elektronik samt ur sekundära material såsom gruvavfall och slagg från förädling av metaller. Regeringen ser även ett behov av att öka kunskapen om och förutsättningarna för hållbar utvinning av batterimetaller och innovationskritiska i . Vid utvinning av metaller krävs stort fokus på hållbarhet, minimering av konflikter med andra markanvänd-ningsintressen samt säker kemikalie- och avfallshantering. är ett av EU:s viktigaste gruvländer och är därför en betydelsefull aktör för att säkra tillgången till hållbart producerade råvaror även till EU:s industrier. Regeringen uppdrog åt geologiska undersökning (SGU) att kartlägga möjligheterna för utvinning i av de innovationskritiska metaller och som är nödvändiga för bland annat miljö- och klimatomställningen. Uppdraget innebär en utökad insats för kartläggning av innovationskritiska metaller och för att säkerställa råvaror av hög kvalitet genom ansvarsfull och miljömässig hållbar åter-vinning och utvinning i . Råvaror från primära och sekundära (gruvavfall) källor i Bergslagen ska identifieras och inventeras. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Tillväxtanalys rapporterade ett uppdrag om utformning av hållbarhetsmärkning av metaller och . Uppdragen tjänar som värdefulla underlag för regeringens fortsatta arbete för en global marknad för hållbara metaller och .