ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111549 · 2020-06-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1549 Vindkraft och LCA-analyser av (M) till Statsrådet (S) Andelen uppsatta vindkraftverk har ökat kraftigt i . Med en teknisk livslängd närmar vi oss därför tidpunkten då allt fler vindkraftverk kommer att behöva monteras ned och återvinnas. Flera ”vindkraftländer” vittnar dock om att det näst intill uteslutande innebär att rotorbladen hamnar på deponi. Detta har också bekräftats av studier gjorda av och Energiforsk. I en av dessa studier framför (ET 2016:18) att det är viktigt att ”följa utveckling kring återbruk och återvinning men också se till hur kommande nedmonteringar har påverkan på elsystemet som helhet”. Av rapporten framgår också att ”endast en mindre del av befintliga livscykelanalyser (LCA) berör slutanvändningsfasen” varför man anser att det bör uppmärksammas mer, vilket också skulle göra ”beräkningarna mer transparenta”. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att tillförsäkra sig om att även slutanvändningsfasen ingår då LCA-analyser från olika energikällor jämförs?
fr · H7111550 · 2020-06-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1550 Lantmäteriets handläggningstider av (M) till Statsrådet (MP) Uppskattningar finns som säger att statens och kommunernas bruttokostnader för samhällsbyggnadsprocessen uppgår till 8–. Handläggning av detaljplaner, bygglov och fastighetsbildning finansieras genom att staten och landets kommuner tar ut avgifter av sökande. Den sammanlagda handläggningstiden för att få fram byggrätt, vägrätt, banrätt, bygglov och fastighetsbildning avgör möjligheten att effektivt tillgodose behovet av nya bostäder, vägar och järnvägar. För den enskilda fastighetsägaren är det svårt att förstå att beslut om bygglov kan lämnas medan beslut om fastighetsbildning kan lämnas först . Problemen beskrivs vara följande: • Lagstiftningen stöttar inte en digital process. • Organisationsövergripande styrning och samverkan saknas. • Finansieringsmodeller stöder inte utveckling av den digitala processen. • Det finns en kompetens- och kapacitetsbrist. • Det är brist på öppna data. I Lantmäteriets fastställda verksamhetsplan anges målet vara att ”följa att vi har en stabil och förutsägbar handläggningstid samt säkerställa att vi har handläggningstider utifrån kundernas och samhällets behov”. Inom förrättningsverksamheten är ”fokus att bättre förstå Lantmäteriets kunder, utveckla och digitalisera den stödjande tekniken samt fortsätta utveckla arbetssätt”. I Lantmäteriets tertialrapport 1 redovisas bland annat att Lantmäteriet startade arbetet med att utveckla ett nytt handläggningsstöd för ärendeplanering och ärendehantering inom förrättningsverksamheten, som planeras vara klart . Vidare kan utläsas att fastighetsbildningsverksamheten gett ett mycket stort ekonomiskt överskott , högre än budgeterat resultat samt att verksamheten inte sett någon effekt av covid-19-pandemin på omsättningen. Typ av ärende: Privat mark- och Fastighetsutveckling Kommersiell och offentlig mark- och Fastighetsutveckling Jord- och skogsbruk, Fastighetssamverkan och gemensamt nyttjande Tabellen visar att handläggningstiderna inte minskar utan till och med ökade under årets första månader vad avser infrastrukturområdet. Målsättning saknas uppenbarligen för att minska handläggningstiderna. Effektiv fastighetsbildningsverksamhet i hela landet med korta kötider är av mycket stor betydelse för byggandet av bostäder, vägar och järnvägar samt för utveckling av fastigheter för olika typer av näringsverksamhet. bedöms satsningar på till exempel infrastruktur bli ännu viktigare för svensk ekonomi. Förväntningar finns om stora offentliga investeringar på detta område. Att handläggningstider inom lantmäteriområdet inte minskar trots taxehöjningar signalerar strukturella problem, och det är oroväckande att digitaliseringen inte ger resultat i form av kortare handläggningstider. Detta riskerar att försena byggandet av bostäder, vägar och järnvägar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta strukturella åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med det mångåriga problemen med långa handläggningstider och höga lantmäterikostnader för enskilda fastighetsägare?
fr · H7111551 · 2020-06-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1551 Svenskars semester utomlands av (M) till Utrikesminister (S) Sakteliga lyfter de restriktioner runt om i världen som varit följd av coronaviruset. Flertalet länder lyfter även reseförbudet som varit, och kan turister återigen besöka de flesta länder. , som har stuckit ut internationellt, har däremot i ett flertal fall ännu inte välkomnats för inresa. Flera länder såsom , och fyra regioner i tillåter inte att svenskar reser in i landet. Inte heller våra nordiska grannar , och har öppnat gränsen mot . Det är oroväckande svenska turister fortfarande inte ses som välkomna när andra länder håller på att öppna upp. Det skadar Sverigebilden. Med anledning av ovan vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit, och avser att vidta, för att svenska turister ska kunna besöka andra länder igen när nu reserestriktionerna lättar?
fr · H7111552 · 2020-06-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1552 En nationell flygstyrelse av (M) till Näringsminister (S) Flygindustrin i är en av världens ledande. Men det finns orosmoln som tornar upp sig. Det handlar inte bara om coronakrisen och de låga oljepriserna utan även om de minskade medlen för att verka inom internationella forskningsprogram. Inom det flygtekniska området finns en samverkan mellan civil, dual och multi-use samt militär teknologi. Innovationssystemet är positionerat regionalt, nationellt, bilateralt, internationellt och multinationellt. Vad som behöver utvecklas i är samverkan avseende finansiering över departementsgränserna. har flygindustrin flera olika stuprör att verka inom, där alla ser till sitt område. Men det skulle frigöra en stor kraft för svensk tillväxt, innovation och utveckling om det öppnades upp för en övergripande samverkan över dessa gränser. Det är en klok idé att utreda en modell som, förslagsvis, rent finansiellt innebär att ett forskningsprogram allokeras med medel från flera departement: , och Försvarsdepartementet. Där kan alla samverka, liknande det förslag som de forskningsfinansierande myndigheterna gemensamt föreslagit regeringen i sitt inspel till forskningspropositionen. En oberoende utvärderare som följer arbetet för att garantera maximalt utfall av investerade medel kan engageras i ett nytt strategiskt forskningsprogram för flyg. bör delta i utvärderingarna av utlysningarna för att garantera vetenskaplig excellens, och Innovair kan bistå med inriktningsbehov och urval av prioriterade långsiktiga partner på högskolorna. En ytterligare synergieffekt som uppnås är att den långsiktiga kompetenshållning inom flygteknisk basteknik (aerodynamik, flygsystem, struktur- och materialteknik) som tidigare FFA/FOI stått för kan upprätthållas trots minskad militär finansiering. Svensk forskningsfinansiering har vid ett flertal tillfällen anklagats för att vara spretig och ha svag strategisk prioritering. Kritiken ger bland annat vid handen att ökad strategisk koordinering och kraftsamling vore önskvärd. Ska vi starta upp starkt behövs en nationell kraftsamling, som till följd av globaliseringens effekter med ökad internationell konkurrens är en viktig komponent vad gäller framtida konkurrensförmåga. Det är därför viktigt att vi har ett sammanhållet komplett innovationssystem, från grundforskning, via demonstratörer till produkter på marknaden. Departementsöverskridande samverkan behövs därför för att ge bättre effekt för samhället i stort. Min fråga till näringsminister är därför följande: Har ministern för avsikt att instifta en nationell flygstyrelse över departementsgränserna i syfte att utveckla forskningen, stärka tillväxten och återstarta vår högteknologiska och viktiga svenska flygindustri?
fr · H7111553 · 2020-06-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1553 Ett stabilt och starkt svenskt försvar av (M) till Försvarsminister (S) behöver ett stabilt och starkt försvar. Detta är en stor majoritet i rörande överens om. Vår beredskap har varit bristfällig. Detta råder heller inga tvivel om, den rådande pandemikrisen har tyvärr givit tydliga och fatala exempel på detta. Men trots den politiska enigheten kring vikten av stärkt militär förmåga riskerar vi att få ännu ett underfinansierat försvarsbeslut. Risken är stor att de ökade anslag som januaripartierna enades om inte värdesäkras, och anslagen kommer i så fall att urholkas och ätas upp av prisökningarna . Att få ett stabilt försvar är också något som riskeras om inte även riktlinjerna blir längre än perioden –2025. Försvarsmakten måste få långsiktiga planeringsförutsättningar för sina investeringar. Dessa förutsättningar ska inte kunna rubbas med jämna mellanrum av nyckfulla politiska beslut, säkerhet och våra medborgares trygghet är alldeles för viktigt för det. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Kommer ministern att vara beredd att gå majoriteten i tillmötes och tillsätta de resurser efterfrågar för att säkerställa att Försvarsmaktens kapacitet är tillräcklig för att beskydda ?
fr · H7111554 · 2020-06-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1554 Erkännandet av som stat av (SD) till Utrikesminister (S) Den har tagit ett tydligt ställningstagande i genom att vara direkt Israelfientliga. Genom regeringens erkännande av den palestinska staten har regeringen orsakat oåterkallelig skada för relationer med och det judiska folket. Jag ställer mig kritisk till regeringens erkännande av som stat. Man kan inte påstå att man står för fred i regionen när man erkänner som stat. måste ta tydligt avstånd från all form av terrorism; Hamas är en terrororganisation som länge har varit tydlig med att man vill förinta staten och döda samtliga judar och som har utfört fruktansvärda folkmord mot den israeliska befolkningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Anser regeringen att det var rätt att erkänna som en stat eller tänker regeringen återkalla erkännandet av ?
fr · H7111555 · 2020-06-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1555 Nöjesparkernas överlevnad av (M) till Statsrådet (S) Nöjesparker är en viktig del av besöksnäringen i . Förutom intäkter till själva parken så genererar nöjesparkerna intäkter till andra företag i närområdet, till exempel hotell och restauranger. Ordningslagen och förordningen om förbud mot allmänna sammankomster och offentliga tillställningar har blivit känd som lagen som reglerar hur många människor som får vara på samma plats . Det är tillståndsenheten hos den lokala polismyndigheten som via sitt tillståndsgivande tillämpar lagen. Om din verksamhet klassats som tillståndspliktig – ja, då ser inte någon möjlighet att tillåta dig att ha fler än 50 gäster oavsett hur stor yta du förfogar över, och verksamheten förblir därför stängd. Problemet är bara att tillståndsplikten ser väldigt olika ut, även för verksamheter med likartade förutsättningar. behöver inte fråga om lov för att öppna djurparken, som inte är en offentlig tillställning i lagens mening, medan karuseller och berg- och dalbanor förblir stillastående. kan öppna så länge man begränsar åskådarantalet på respektive föreställning men kan rent legalt släppa in i princip hur många gäster som helst i parken. , och kan inte öppna alls. Det handlar bland annat om sommarjobb för 4 500 ungdomar. Nöjesparker i och i resten av börjar öppna upp medan nöjesparkerna i inte ens får besked om när de eventuellt kan tänkas få öppna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder så att nöjesparkerna får besked om när de kan öppna?
fr · H7111556 · 2020-06-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1556 Brottslighet mot småföretagare i våra storstäder av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) presenterades resultatet av Svenskt Näringslivs enkätsvar kring företagsklimat i kommuner. I enkäterna får företagare svara på hur de anser att företagsklimatet ser ut i deras respektive kommun. En ny del av enkäten var att man också fick svara på frågor om trygghet och brottutsatthet. Det är frågor som förvisso inte i huvudsak är ett kommunalt ansvar, utan ett statligt, men det påverkar ändå hur företagsklimatet i en kommun upplevs. Tryggheten är också en av de faktorer som sticker ut i våra storstäder jämfört med resten av . av de tillfrågade företagarna i menar att deras företag i ”mycket hög utsträckning” påverkas negativt av brottslighet och otrygghet i deras kommun, och anser att de påverkas i ganska hög utsträckning. En liknande bild återfinns i och , där företagarna också anser att brottslighet och otrygghet påverkar deras företag negativt i större utsträckning än resten av landet. Det är också fler svarande i storstäderna än i genomsnittet av som anser att brottsligheten mot företag har ökat . I en interpellationsdebatt mellan mig och näringsministern debatterade vi brottutsatthet för företagare och vad regeringen avsåg att göra. Då aviserade ministern bland annat att ett förslag om tillträdesförbud skulle läggas fram . Det är något vi ännu inte sett. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitite- och migrationsminister : Är ministern beredd att vidta åtgärder för att komma till rätta med den otrygghet och brottslighet som företagare i våra storstäder möter?
fr · H7111557 · 2020-06-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:1557 Ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) På frågestunden i kammare fick statsrådet en fråga om de höjda ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen ska återställas till samma nivåer som före coronakrisen. Jag är orolig över det faktum att 40 000 fler människor kommer bli arbetslösa som direkt resultat av regeringens bidragshöjningar. Statsrådet svarade: ”Under finanskrisen hade vi en annan färg på regeringen. Då satt ert parti vid regeringsmakten. Även då insåg man vikten av att vid en kris säkerställa bra ekonomisk ersättning också för dem som är arbetslösa”. Arbetsmarknadsministern indikerar och insinuerar att alliansregeringen höjde ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen under finanskrisen –2009. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad menar ministern med sitt uttalande om att arbetslöshetsersättningen höjdes under finanskrisen och kan ministern precisera när detta i så fall skedde, samt avser ministern att vidta åtgärder för att a-kassan ska återställas till de nivåer som gällde före coronakrisen?
fr · H7111558 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1558 Det misstänkta PISA-fusket av (M) till Utbildningsminister (S) Med anledning av det uppdagade och misstänkta fusket med Pisa-undersökningen har utbildningsminister bett att se över de svenska resultaten. Det är ett bra initiativ, för det kan förhoppningsvis leda till att vi får en mer rättvisande bild av hur kunskapsnivån är bland våra skolungdomar. Vad det dessvärre inte ger oss kunskap om är hur något sådant här kan hända. Att det dessutom är inom skolans värld det fuskas och att det inte är elever som fuskat gör ju saken än mer upprörande. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Vad avser utbildningsministern att göra för att reda ut hur det kommer sig att har fuskat med Pisa-undersökningen, och vilka åtgärder kommer att vidtas för att något liknande fusk inte ska kunna ske igen?
fr · H7111559 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1559 Felaktiga exkluderingar ur PISA-undersökningen 2018 av (M) till Utbildningsminister (S) Det har i medierna framkommit att elever som har riskerat att prestera på låg nivå i PISA-undersökningen har exkluderats samt räknats som bortfall. Detta har skett trots att , som gäller för samtliga deltagande länder, tydligt anger hur exkludering ur urvalet får ske. För exempelvis gruppen nyanlända elever ska samtliga följande kriterier uppfyllas: Eleven har inte svenska som modersmål. Eleven har begränsade kunskaper i svenska. Eleven har fått mindre än undervisning i svenska. Enligt medieuppgifterna har elever som har gått i svensk skola exkluderats. Detta riskerar i så fall att strida mot . Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Kände utbildningsministern till att elever medvetet, och i strid med , exkluderats från att göra PISA-provet?
fr · H7111560 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1560 Öppnandet av nöjesparker av (M) till Statsrådet (S) När reseförbudet nu lyfts och både semester och sommarlov sätter igång finns ett stort tryck på den svenska besöksnäringen att både kunna erbjuda det som efterfrågas och att uppfylla rekommendationer. Nöjesparker såsom , och är populära attraktioner som samlar miljontals besökare och göder det lokala näringslivet. Utan dessa motorer riskerar tillväxten att stanna av, och företag i ett redan ansträngt läge får det ännu mer problematiskt. Ovanstående parker argumenterar i en debatt i DI att trots genomförda riskanalyser, begränsningar av antalet besökare och inställda konserter har ingen ansvarig velat lyssna. ser vi hur andra nöjesparker runt om i och öppnar upp. Därtill får exempelvis djurparker, som faller under annan lagstiftning än nöjesparker, hålla öppet. Om det är så att vi riskerar tusentals jobb och en ökad konkursvåg till följd av politisk oförmåga att agera är det ytterst allvarligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att nöjesparker som , och ska kunna öppna om de kan uppfylla rekommendationer?
fr · H7111561 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1561 Beredskapslager för livsmedel av (M) till Statsrådet (S) Lagerhållning av livsmedel utgjorde en stor del av den svenska beredskapen. Det yttersta ansvaret för att tillgodose livsmedelsförsörjning på lokal nivå åligger kommunerna. har ingen nationell lagring av livsmedel i statens ägo. Det finns en viss lagring av livsmedel i några få lagercentraler främst i södra och som försörjer landets konsumenter. Dessa lager ägs av privata aktörer. Försvarsberedningen konstaterade dock 2017 att det finns behov av att lagra vissa strategiska varor i omsättningslager, särskilt sådana varor som inte kan säkras genom leveranser från utländska leverantörer eller som inte kan produceras inom landet. För att säkerställa att varor och förnödenheter snabbt och säkert kan nå ut till befolkningen behöver även ett arbete ske för att säkra distributionsvägar. Vid krig i vårt närområde eller i går det inte att garantera att avtal om leveranser av livsmedel uppfylls. Regeringen har gett i uppdrag att utreda vilken kost som tillgodoser näringsfysiologiska krav i händelse av höjd beredskap. Utgångspunkten är att Försvarsberedningen anser att behöver bygga upp en livsmedelsberedskap för att kunna förse civilbefolkningen och Försvarsmakten med nödvändiga förnödenheter vid höjd beredskap och ytterst krig. Min fråga till statsrådet är därför: Utöver uppdraget till , vad gör statsrådet för att bygga lagerhållning av nödvändiga livsmedel för att klara försörjningen vid en säkerhetspolitisk kris?
fr · H7111562 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1562 Hinder för digitaliseringen av hälso- och sjukvården av (M) till Socialminister (S) Digitaliseringen skapar fantastiska möjligheter att utveckla hälso- och sjukvården till gagn för både patienter och personal. Genom att nyttja och utveckla nya tekniska lösningar kan vården bli både mer tillgänglig och säkrare som arbetsmiljön kan förbättras för personalen. Den pågående coronapandemin har fört det positiva med sig att digitaliseringen av hälso- och sjukvården har accelererats. Vi ser nu vad som får betraktas som det verkliga genombrottet för digitala vårdmöten, och vi ser mängder av initiativ för att utveckla och introducera olika digitala vårdtjänster för exempelvis rådgivning, självskattning och egenmonitorering. Det finns dock många hinder som bromsar verksamhetsutvecklingen med hjälp av teknik i vården. Inte minst sätter dagens omoderna lagstiftning käppar i hjulen för digitaliseringen av hälso- och sjukvården. Det var mot den bakgrunden som en enig riksdag ställde sig bakom flera moderata förslag om en förändrad och moderniserad lagstiftning. En enig riksdag har uppmanat regeringen att se över: om dagens krav på aktivt samtycke bör ändras så att en patient kan antas samtycka till att vårdgivare får ta del av patientinformation till dess att patienten själv eller anhöriga har sagt att vårdgivarna inte får göra det om lagändringar behöver göras för att skapa goda möjligheter till sammanhållen journalföring och informationsdelning inom hälso- och sjukvården samt mellan hälso- och sjukvården och möjligheten att klassificera olika typer av vårdinformation för att kunna väga skyddet av patientens integritet mot vinsterna av att kunna använda patientinformationen för andra ändamål om lagstiftningen bör förtydligas så att anhöriga kan vara ombud vid kontakter med vården när det gäller till exempel tidsbokningar, anmälningar och avbokningar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Om och när kan förvänta sig att ministern återkommer till med förslag om en moderniserad lagstiftning i linje med ovan nämna tillkännagivande?
fr · H7111563 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1563 Vaccinproduktion i av (M) till Socialminister (S) Runt om i världen pågår stor aktivitet för att hitta ett vaccin som fungerar mot covid-19. Det finns ett stort antal vaccinprojekt som än så länge ser lovande ut men osäkerheten är stor. Tidshorisonterna om hur det kommer att ta innan det finns ett vaccin som fungerar varierar, men 12–18 månader är ett tidsspann som ofta nämns. Men det kan också ta . Det pågår som sagt forskning för att få fram ett fungerande vaccin. Regeringen har avsatt till forskning om covid-19 . Utöver dessa medel så avsätts fram för vaccinforskning. När väl vaccinet har gått igenom alla procedurer för godkännande ska det tas i produktion. Genom att finansiera forskning i har den brittiska regeringen säkrat upp ett stort antal doser av vaccin när detta väl finns på marknaden, producerat att . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har ministern kopplat några krav på produktion av vaccin mot covid-19 i till de 100 miljoner som anslagits som forskningsmedel?
fr · H7111564 · 2020-06-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:1564 En kartläggning av den svenska beroendevården av (M) till Socialminister (S) har allvarliga problem med en mycket hög narkotikarelaterad dödlighet. Förklaringarna till detta misslyckande är många. En är att beroendevården är ojämlik över landet och att tillgängligheten till vård och behandling är bristfällig. Huruvida man som beroendesjuk har tillgång till god vård avgörs i stor utsträckning av var i landet man råkar bo. Det är en oacceptabel situation. På nationell nivå har vi bristande kunskap om vilka beroendeinsatser som görs och vilken beroendevård som finns i landet. för Beroendemedicin försöker nu på eget initiativ inventera landets beroendekliniker och mottagningar. Sådana basala uppgifter bör dock rimligen ansvariga myndigheter samla in och sammanställa. Givet att vi har en ojämlik beroendevård i landet torde det vara angeläget och grundläggande att kartlägga hur vården ser ut för att utifrån den kunskapen kunna vidta adekvata åtgärder i syfte att skapa en mer tillgänglig och jämlik beroendevård i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Är ministern beredd att ta initiativ till en kartläggning av den svenska beroendevården?