ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H7121610 · 2020-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1610 Förhindrande av upplopp har frågat justitie- och migrationsministern vilka åtgärder han vidtar för att förhindra att det som sker i sprider sig till och vilken beredskap har för att hantera en liknande situation. Frågan har överlämnats till mig. Risken för upplopp eller andra typer av social oro är något som följer löpande på alla nivåer i organisationen: lokalt, regionalt och nationellt. Vid behov finns en nationell förstärkningsorganisation som kan användas över hela landet, till exempel vid insatser som innefattar stora folksamlingar eller om risken för allvarliga ordningsstörningar är särskilt hög. När det gäller demonstrationer är det en demokratisk och grundlagsskyddad rättighet att anordna och delta i demonstrationer på allmän plats. Demonstrationsrätten gäller även under covid-19-pandemin, men har begränsats av det faktum att inga allmänna sammankomster med fler än 50 deltagare får hållas i . Att bekämpa kriminella gäng- och nätverksmiljöer och förstärka ligger högt på regeringens agenda. Arbetet har intensifierats genom det så kallade 34-punktsprogrammet mot gängkriminalitet som togs fram . Regeringen driver nu igenom det största samlade reformpaket mot gängkriminalitet som någonsin presenterats och den största utbyggnaden av polisen i modern tid. Den pågående covid-19-pandemin innebär nya påfrestningar på vårt samhälle, vilket ytterligare betonar vikten av att vi inte tappar fart i det brottsförebyggande arbetet. För att öka uppmärksamheten på risken att sociala problem accentueras av den rådande pandemin har regeringen också gett ett uppdrag till landets länsstyrelser att ta fram fördjupade lägesbilder av eventuella risker för social problematik och utsatthet i landets kommuner. Lägesbilderna ska även innehålla information om åtgärder som vidtagits eller planeras av kommunerna i syfte att förebygga sådana risker, inte minst i områden med socioekonomiska utmaningar. Jag ser inte behov av att vidta ytterligare åtgärder, men följer naturligtvis utvecklingen i både och omvärlden.
frs · H7121611 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1611 av (SD) Ökade spänningar mellan och har frågat mig vilka åtgärder vidtar för att genom sin position i minska spänningarna mellan och . har konstaterat att kärnvapen- och robotprogram utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. har återkommande uppmanat att efterleva sina internationella åtaganden och fullständigt, verifierbart och irreversibelt avveckla sina kärnvapen- och robotprogram. engagemang på Koreahalvön sträcker sig tillbaka till , då ett svenskt fältsjukhus behandlade mer än 2 miljoner patienter från båda sidor. Sedan stilleståndsavtalets undertecknande 1953 har svensk militär som medlem i Neutral Nations Supervisory Commission befunnit sig i den demilitariserade zonen. 1973 var det första västlandet att etablera diplomatiska relationer med , och är det enda landet med tre missioner på halvön, genom våra ambassader i och , samt NNSC i den demilitariserade zonen. Därtill har vi varit en av de största givarna av humanitärt stöd till . arbete för en fredlig lösning av situationen på Koreahalvön har varit särskilt intensivt och tog sin början när situationen var mycket spänd. Det innebar bland annat tillsättandet av ett särskilt sändebud. Tack vare vårt långvariga engagemang åtnjuter vi ett förtroende hos dem i konflikten inblandade parterna och kan erbjuda ett särskilt mervärde. Våra kontaktkanaler med och övriga inblandade förblir öppna trots det spända läget. Vi använder förtroendet för att även fortsättningsvis uppmana till dialog och diplomati.
frs · H7121612 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1612 av (KD) En fängelseetablering i har frågat mig om jag anser att kan vara en plats för en framtida fängelseetablering. Den beläggningsökning vi sett i häkte och anstalt har inneburit en stor utmaning för Kriminalvården. För att ge myndigheten förutsättningar att möta denna ökning har anslagen ökat för Kriminalvården med 2019, 2020 och beräknats till och . Kriminalvården har presenterat en plan för den framtida platsutbyggnaden där 2 000 nya häktes- och anstaltsplatser ska vara på plats . Det är Kriminalvården som ansvarar för sin lokalförsörjning inom de rättsliga och ekonomiska ramar riksdag och regering bestämmer och jag vill av den anledningen inte föregripa myndighetens ställningstaganden i de geografiska placeringarna av nya häkten och anstalter. Det är angeläget att en platsutbyggnad fortsätter att genomföras så att Kriminalvården ska kunna möta den ökade beläggningen med en permanent platskapacitet som i högre grad motsvarar verksamhetens behov.
frs · H7121613 · 2020-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1613 av (KD) Visumfrihet för Kosovo har frågat mig vilka förutsättningar det finns för att gå före och för egen del ge Kosovo visumfrihet till . och Kosovo har en nära relation, inte minst genom de mer än 40 000 personer med kosovoariskt ursprung som utgör en del av det svenska samhället. Det är, såsom uppmärksammar, viktigt att Kosovo fungerar på ett bra sätt och att såväl handel som mellanfolkliga kontakter kan utvecklas. I det större perspektivet är västra som helhet en viktig region för EU och för , och utvecklingen där har en direkt inverkan på oss, både i positiv och negativ bemärkelse. Ländernas EU-närmande är en av de främsta drivkrafterna för fortsatt stabilitet, och demokratisk och ekonomisk utveckling. Målet att erhålla EU-medlemskap har motiverat länderna att genomföra reformer som bland annat bidrar till en stärkt rättsstat, stärkt skydd av mänskliga rättigheter och ökad ekonomisk integration med EU. stödjer länderna på västra , såväl politiskt som genom det bilaterala reformsamarbetet. Samarbetet fokuserar bl.a. på reformer som bidrar till ekonomisk utveckling, stärkt demokrati och skydd av mänskliga rättigheter. Därtill deltar ett antal svenskar, såsom poliser och åklagare, i EU:s rättstatsinsats EULEX som bidrar till att stärka Kosovo som rättsstat. Viseringsfrihet bidrar till ökad integration och utgör en viktig del av EU:s politik gentemot regionen. är det av största vikt att noggranna bedömningar görs innan EU fattar beslut, och att de åtgärder länderna i fråga genomför för att förhindra missbruk av viseringsfrihet ger avsedd effekt. För att erhålla viseringsfrihet har länderna på västra genomfört reformer på områden såsom bekämpning av korruption, organiserad brottslighet och irreguljär migration. har i uppdrag att bevaka och regelbundet rapportera om hur de formella kriterier som satts upp efterlevs. Regeringens ståndpunkt är att också Kosovo bör få viseringsfrihet när landet uppfyller de formella kriterierna för detta. Därtill behöver identifierade utmaningar ha omhändertagits på ett godtagbart sätt. Till dessa hör exempelvis ett ökat antal ogrundade asylansökningar från Kosovo samt risken för att utsätts för ökad exponering av organiserad brottslighet. En analys av situationen pågår inom . För att viseringsfrihet för medborgare från ett land ska kunna införas behöver och rådet fatta beslut på basis av ett förslag av kommissionen. Beslut om undantag från viseringskravet gällande korttidsviseringar faller inom EU-kompetens och det finns därmed inga förutsättningar för att gå före och för egen del ge Kosovo viseringsfrihet till .
frs · H7121614 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1614 av (KD) Infrastrukturen i och har frågat mig om regeringen i kommande nationella plan kommer att ta ett helhetsgrepp över infrastrukturen i och . Åtgärder i det statliga järnvägsnätet är en fråga för den nationella infrastrukturplaneringen. Just nu genomförs den beslutade nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 med satsningar på totalt . Det är mer än den föregående nationella planen som den borgerliga regeringen beslutade om. När det gäller väg 161 och väg 162 så tillhör de inte det nationella stamvägnätet och ansvaret för prioritering av åtgärder ligger därmed på som är ansvarig länsplaneupprättare. Väg 161 är en av de högst prioriterade bristerna i den regionala planen för transportinfrastrukturen i och det finns medel avsatta för åtgärder väg 161 Rotvik–Bäcken. genomför nu en åtgärdsvalsstudie för hela sträckan till färjeläget vid . Arbetet med kommande nationell infrastrukturplanering bereds inom . I samband med nästkommande infrastrukturplaneringsprocess kommer det att vara viktigt för regeringen att återigen inhämta synpunkter om vilka åtgärder som bör prioriteras. Parallellt med den nationella planeringen tar regionerna fram nya länsplaner.
frs · H7121615 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1615 av (SD) Nordiska skillnader avseende skydd av riskgrupper har frågat mig hur åtgärder skiljer sig för att skydda riskgrupperna från de som våra grannländer har vidtagit. ställde samma fråga till mig . Jag lämnar samma svar nu som jag gjorde då. och världen går igenom en historisk kris. Vi är mitt i en pandemi med miljontals smittade människor och hundratusentals dödsfall globalt. I är det i likhet med övriga länder framför allt äldre som har drabbats. Eftersom de olika länderna befinner sig i olika faser av pandemin är det av förklarliga skäl svårt att redan nu jämföra effekterna av de olika ländernas strategier, men jag vill passa på att nämna några av de åtgärder som vi i har vidtagit som riktar sig till målgruppen äldre. gick regeringen och ut med skarpa rekommendationer om att inte besöka anhöriga vid särskilda boendeformer för äldre. Flera boenden valde att införa förbud mot besök. Ett nationellt besöksförbud infördes , vilket har förlängts till . gav regeringen i uppdrag att genomföra en informationsinsats riktad till personal inom och den kommunala hälso- och sjukvården. Uppdraget har bland annat inneburit att myndigheten tagit fram webutbildningar om basala hygienrutiner och om hur skyddsutrustning ska användas. fick i uppdrag att på nationell nivå säkra tillgången på skyddsutrustning och fördela skyddsutrustning och annat material till följd av spridningen av covid-19. Vidare publicerade ett kunskapsstöd om arbetssätt vid covid-19 hos personer med demenssjukdom. Detta dokument ger stöd till personal och chefer i särskilda boendeformer för äldre om hur arbetssätt kan anpassas då personer med demenssjukdom bär på coronavirus. Slutligen vill jag nämna att Inspektionen för vård och omsorg () just har avslutat en omfattande tillsyn av den vård och behandling som ges till personer på särskilda boenden för äldre. Jag väntar på återkoppling från denna. Tillsynen är en fördjupning av den avslutade tillsynen av över tusen verksamheter inom särskilda boenden för äldre, hemtjänst samt LSS-boenden för vuxna. granskar bland annat om personer som bor på särskilda boenden får vård och behandling utifrån den enskildes behov, om det görs individuella bedömningar avseende behov av vårdnivå och om det vid de särskilda boendena finns förutsättningar för att ge medicinsk vård och behandling till de som inte bedöms ha behov av sjukhusvård.
frs · H7121616 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1616 av (SD) Myndigheternas agerande under pandemin har frågat mig om regeringen avser att inkludera en noggrann granskning av berörda myndigheter i den coronakommission som ska tillsättas, och när kan vi förvänta oss mer information om kommissionens direktiv. Regeringen har aviserat att den kommer att fatta beslut om en kommission med uppdrag om att utvärdera de åtgärder som har vidtagits för att begränsa smittspridningen av det virus som orsakar covid-19. Ärendet bereds i .
frs · H7121617 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1617 av Boriana (M) Stöd till papperslösa Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skattepengar inte används till att undergräva legitimiteten i migrationspolitik. Inledningsvis vill jag klargöra att ordet papperslösa inte är ett vedertaget begrepp i svensk lagstiftning utan snarare ett begrepp som används i debatten men som kan ha olika innebörd; personer som sökt asyl men fått avslag och håller sig undan verkställighet av ett avlägsnandebeslut, personer som vistas olovligen i (utan att ha sökt asyl) eller EU-medborgare som vistas tillfälligt i men saknar uppehållsrätt. Rätten till försörjningsstöd regleras i socialtjänstlagen. Det är den kommun i vilken den enskilde vistas som ska pröva ansökan om bistånd, oavsett om ansökan gäller en person som vistas i lagligt eller inte. Bedömningen kan se olika ut. För att kunna upprätthålla en långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning av asylskälen har fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Återvändandet ska i första hand ske frivilligt, annars med tvång. I syfte att få fler personer med lagakraftvunna avlägsnandebeslut att återvända har regeringen vidtagit ett antal åtgärder; fördubblad förvarskapacitet, utökade möjligheter att utföra arbetsplatsinspektioner och förbättrat samarbete med flera mottagarländer, t.ex. och . Regeringens åtgärder har bidragit till att fler än 80 000 före detta asylsökande lämnat . Det är i genomsnitt över 1 100 . Regeringen fortsätter att följa frågan.
frs · H7121618 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1618 av Boriana (M) Kompetensutvisningar Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att kompetensutvisningarna ska upphöra. Regeringen har tillsatt en utredning om åtgärder för att attrahera internationell kompetens och motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare (dir. 2020:8). Utredarens uppdrag omfattar frågan om s.k. kompetensutvisningar av arbetskraftsinvandrare. tillkännagav för regeringen att regeringen skulle ge utredningen nya direktiv, bl.a. i fråga om s.k. kompetensutvisningar (bet. 2019/20:SfU25 punkt 1, rskr. 2019/20:198). Arbete pågår i med anledning av tillkännagivande och regeringen avser att besluta om tilläggsdirektiv till utredningen. Jag följer givetvis utvecklingen på området men vill inte föregripa den pågående utredningen.
frs · H7121619 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1619 av (SD) Minskad befolkning i inland har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att hjälpa de mindre kommunerna i inland från den minskande befolkningen. Till att börja med instämmer jag i frågeställarens observation att folkhälsan påverkas av de allmänna levnadsvillkoren i olika delar av vårt land och att många kommuner i inland, precis som många andra delar av landsbygder, har stora utmaningar. Det är därför min och regeringens fasta ambition att förbättra levnadsvillkoren i alla delar av landet, inte minst i inland. De politikområden som jag själv är ansvarig för är här särskilt viktiga som sammanhållande för insatser inom flera andra politikområden. Den sammanhållna landsbygdspolitiken har som mål att ska ha en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Politiken innehåller ett flertal satsningar som förbättrar villkoren för kommunerna i inland. Däribland kan nämnas särskilt driftstöd till lanthandlarna i sårbara och utsatta områden, en fortsatt satsning på statlig närvaro i hela landet genom etablering av fler servicekontor, en översyn av strandskyddslagstiftningen som ska öka möjligheterna att bygga i strandnära lägen där exploateringstrycket är lågt, utökat transportbidrag, en särskild satsning på drift och underhåll av vägar och järnvägar samt fortsatt bredbandsutbyggnad i hela landet. Det är bara ett axplock av insatser som regeringen gör på området. Landsbygdspolitiken är sammanhållande för satsningar inom andra politikområden och bidrar inte minst till att uppfylla målet för den regionala tillväxtpolitiken. Regering genomför också satsningar som direkt riktas mot kommunerna för att stärka deras kapacitet att hantera samhällsutmaningarna. finns en uppdaterad kostnadsutjämning som syftar till att i högre grad beakta strukturella skillnader som finns mellan kommuner och är en viktig åtgärd för att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner. Regeringen har också tillfört historiskt stora generella statsbidrag till kommunsektorn. som lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2020:8) innehåller flera förslag om att stärka såväl drifts- som utvecklingskapacitet i mindre kommuner. Utredningens förslag remissbehandlas till . Regeringens välfärdskommission som tillsattes ska systematiskt identifiera och analysera konkreta åtgärder som kan stärka kommunsektorns förmåga att tillhandahålla välfärdstjänster av god kvalitet . Särskilt prioriterade är åtgärder som syftar till en förbättrad styrning av välfärden, ett effektivt nyttjande av offentliga resurser, en hållbar kompetensförsörjning och arbetsmiljö samt åtgärder inom digitaliseringsområdet. Kommissionen ska särskilt beakta att kommuner och regioner har olika förutsättningar och utgångsläge i olika delar av landet. Jag vill avslutningsvis återigen poängtera vikten av att all delar av vårt land har goda utvecklingsförutsättningar och levnadsvillkor för sina invånare. Det befrämjar både välfärd och folkhälsa.
frs · H7121620 · 2020-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1620 av (M) Lika möjligheter till antagning till högre utbildning har frågat mig vad jag avser att göra för att blivande studenter ska behandlas lika vid antagning till universitetsstudier. Att alla sökande ska behandlas lika vid antagning till högskolestudier är en åsikt som jag delar med . Att det är kompetenser som är avgörande vid antagning till högskolan och att det finns flera vägar in är något som är högt prioriterat för mig. Regeringen beslutar, tillsammans med , om ramarna för tillträdessystemet till högskolan. I högskoleförordningen (1993:100) som beslutas av regeringen framgår att frågor om antagning avgörs av högskolan och att den som vill antas till utbildning på grundnivå eller avancerad nivå ska anmäla det inom den tid och i den ordning som högskolan bestämmer. Universitets- och högskolerådet (UHR) meddelar föreskrifter om tillträde till högskolan och ansvarar för ett samordnat antagningsförfarande på uppdrag av universitet och högskolor. Jag har tilltro till att ansvariga myndigheter sköter sina uppgifter i antagningen till högskolan så att ingen grupp medvetet missgynnas. Den information som jag har fått tyder på att det inte ska vara något problem med komplettering för elever som gått IB-programmet då UHR förväntas få information om betygen samlat från IB-koordinatorerna innan sista kompletteringsdatum.
frs · H7121621 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1621 av (M) Risker med elförsörjningen har frågat mig om jag kände till informationen om riskerna för elförsörjningen, och hur jag avser att verka för att säkerställa tillgången till el i ljuset av de nya uppgifterna. Jag har tagit del av den information som har meddelat om behov av att vidta åtgärder för att bibehålla driftsäkerheten på jämförbara nivåer med andra somrar. Jag kan konstatera att arbetar med frågan och har bland annat redan tecknat ett avtal med om tillgänglighet av kärnkraft . När det gäller elberedskap har regeringen i den extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:167) föreslagit ett tillskott om för elberedskapsanslaget. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Vidare har regeringen i Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99) föreslagit ett höjt beställningsbemyndigande för elberedskapsanslaget med . beslutade i enlighet med regeringens förslag. Regeringen följer frågan noga och beslutade i regleringsbrevet för om att verket ska redovisa hur anslaget för elberedskap har använts –2019 samt hur anslaget avses att användas –2035.
frs · H7121622 · 2020-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1622 av (M) Jämställdhet i räddningstjänsten har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att få till en ökad jämställdhet inom räddningstjänster. Det är kommunen som ansvarar för förebyggande verksamhet och räddningstjänst inom kommunen. Som arbetsgivare för räddningstjänsten har kommunerna ett tydligt ansvar för att öka jämställdheten bland räddningstjänstpersonalen. Enligt regeringen är det angeläget att räddningstjänstens personalsammansättning i betydligt större utsträckning än speglar hur samhället ser ut i stort. En jämnare könsfördelning inom räddningstjänsten är grundläggande krav i det avseendet. Det bidrar till att höja den samlade kompetensen och kvaliteten i stort inom räddningstjänsten. Det handlar också om att räddningstjänsten ska kunna förbättra det förebyggande och insatsinriktade arbetet för såväl kvinnors som mäns behov. På detta sätt kan allmänhetens förtroende för räddningstjänsten öka. Det finns ingen motsättning mellan räddningstjänstens kompetens och en utveckling mot en jämnare könsfördelning inom räddningstjänstens verksamhet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ansvarar för de statliga utbildningarna inom området skydd mot olyckor. Utbildningen ska säkerställa att det finns en likvärdig och grundläggande kompetens hos räddningstjänstpersonal i hela landet. Dessutom stödjer MSB på ett övergripande plan kommunerna i deras arbete för ökad jämställdhet. Det behövs långsiktighet och kontinuitet i ett sådant arbete. (SOU 2018:54) har mot den bakgrunden föreslagit att uppgiften bör regleras i MSB:s instruktion. Förslaget bereds inom . Regeringen bedömer att en utveckling mot en mer jämställd räddningstjänst bör kunna bidra till att höja den samlade kompetensen inom räddningstjänsten samt inte minst till att rekryteringsbasen avsevärt kan breddas. En mer jämställd räddningstjänst som speglar samhällets befolkningssammansättning bidrar till en effektivare och mer ändamålsenlig verksamhet. Mot denna bakgrund följer jag noga utvecklingen på området och kommer vid behov att vidta de åtgärder som är nödvändiga.