frs · H7121937 · 2020-08-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:1925, 2019/2020:1926 och 2019/2020:1937 av (SD) Strukturell rasism, regeringens kunskap om diskriminering och hatbrott har frågat mig om vilken grund det finns för statsministerns påstående att rasistiska strukturer och idéer är vanligt förekommande i och om jag kan redogöra för resultatet av den nationella planen mot rasism och hatbrott, exempelvis med avseende på kunskapsläget när det gäller omfattningen av domstolarnas användning av straffskärpningsgrunden i 29 kap. 2 § 7 och hur många av dessa brott som i så fall begicks inom ramen för verksamhet knuten till en rasistisk organisation hur många personer som fällts för brottet olaga diskriminering, hur många som tilldömts diskrimineringsersättning i tvistemål, samt hur många av målsägandena/kärandena som var afrosvenskar undrar också om jag kan peka på någon vetenskaplig undersökning som bekräftar att sådan omedveten och därmed strukturell rasism är vanligt förekommande i . Rasismen har ingen plats i . Trots det är den en del av vår historia och vår samtid. I tar sig rasismen olika uttryck, såsom hatbrott, diskriminering på arbets- eller bostadsmarknaden eller upplevelser av att behandlas sämre i kontakt med myndigheter. Den nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som regeringen beslutade har bidragit till ett strategiskt, effektivt och samlat arbete på området. Insatserna inom ramen för planen har bidragit till att både brett och på ett riktat sätt motverka de olika formerna av rasism och liknande former av fientlighet och förbättrat förutsättningarna för myndigheters och det civila samhällets fortsatta insatser. Arbetet har också bidragit till en ökad kunskap om hur rasismen i tar sig uttryck. har forskning, myndighetsrapporter och det civila samhället bidragit med sådan kunskap. Historiska övergrepp påverkar tex. livsvillkoren för våra nationella minoriteter . Judar och romer ser sig tvingade att dölja sin identitet och samer i norra vittnar om rasism på lokal nivå. Muslimska kvinnor i slöja utsätts för förolämpningar och hot i butiker eller i kollektivtrafiken och afrosvenskar är i högre grad arbetslösa och hänvisade till lågstatus- och låglönearbeten jämfört med övriga befolkningen med motsvarande utbildningsnivå. Liknande uppgifter om rasismens uttryck och konsekvenser får bl.a. stöd i EU:s senaste undersökning om minoriteter och diskriminering . Av rapporten i myndigheter som togs fram på uppdrag av Forum för levande historia framgår också att personer som riskerar att utsättas för rasism upplever sämre bemötande från myndigheter än andra grupper. uppger att diskriminering på grund av etnisk tillhörighet är en av de vanligaste grunderna för anmälda ärenden. publicerar statistik över polisanmälningar med identifierade hatbrottsmotiv. görs fördjupade studier av anmälningar gällande olika former av rasism. Enligt den senaste rapporten utgjorde det främlingsfientliga/rasistiska motivet den största kategorin. publicerade Center mot våldsbejakande extremism en ny kunskapsöversikt om vit maktmiljön i som visar på att antalet aktiviteter inom den miljön, med undantag av , har ökat . har människor i många länder i världen protesterat mot uttryck för rasism . Många av dem har egna erfarenheter av rasismen i vårt samhälle. Det är hög tid att ta dessa erfarenheter på allvar.