ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H811596 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:596 Fångvårdsanstalter under pandemin av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Coronapandemin har drabbat oss alla mer eller mindre. Vi tvingas leva ett socialt isolerat liv, bara träffa dem vi bor med eller i undantagsfall andra. Våra äldre ska inte ta emot fler besök än de absolut nödvändiga och vi ska helst inte åka allmänna kommunikationsmedel. Alla som kan uppmanas att arbeta hemifrån och många funktioner i samhället är helt stängda. Allt detta för att coronapandemin, som åter blossat upp igen, inte ska skörda fler dödsoffer och tvinga vår tungt belastade sjukvård in i stabsläge igen. Vi väntar alla på att ett bra fungerande vaccin snart ska finnas att använda för massvaccination av befolkningen. Våra tunga fångvårdsanstalter är i dessa tider också extra utsatta för smittorisk. Våra anstalter är fulla och ibland delar man till och med rum på anstalten. Dessutom arbetar många nära varandra och miljön blir därmed farlig för alla, om en smitta kommer in på en anstalt. kunde vi dock läsa om hur anstalter som Kumla nu öppnar upp för utökade besökstider, trots att vi är inne i en väldigt intensiv fas av smittspridningen där övriga samhället går åt fel håll. Min fråga till justitie- och migrationsminister lyder: Avser ministern att vidta några åtgärder för att minimera smittorisken med anledning av de utökade besökstiderna på anstalterna?
fr · H811597 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:597 Föräldrars tillgång till myndiga ungdomars studieresultat av (M) till Utbildningsminister (S) Myndiga tonåringar som studerar på gymnasiet behöver inte visa upp sina studieresultat för föräldrarna. Här kan det gå illa för en del elever när den formella rätten att följa upp ungdomarnas studier försvinner. När föräldrarna inte längre har insyn i hur det går i skolan ökar risken för att elever helt lägger av med studierna. I tider som den nuvarande med rådande coronarestriktioner påverkas många med inslag av psykisk ohälsa som följd. Det finns ur alla perspektiv – elevernas, föräldrarnas och samhällets – således anledning att vara särskilt uppmärksam på studieresultaten hos ungdomar som är . I vissa andra sammanhang upphör inte föräldraansvaret då en ungdom fyllt . Exempelvis ska föräldrar betala underhåll för sina barn om de går i grund- eller gymnasieskolan. Underhållsbidrag ska betalas av den förälder som inte har vårdnaden och inte bor tillsammans med ungdomen. Även en förälder som har vårdnaden men inte bor med detsamma ska betala bidraget, dock längst till dess att ungdomen fyllt . Således kan det föreligga skyldighet för föräldrar att försörja de ungdomar som är så länge de studerar, som föräldrarnas rätt till insyn i hur dessa studier avlöper upphör i samband med myndighetsdagen. Detta är en ordning som saknar logik då det är högst rimligt att föräldrar ges laglig rätt att få ta del av betyg och omdömen och att få möjlighet att ta kontakt med lärare och skolledning för diskussion om hur ungdomens studier avlöper så länge dessa pågår och som längst till . Allt i syfte att stötta skolgången. Integritetsaspekterna kan i sammanhanget vara utmanande men går att koppla till en helhetsbedömning där elevens situation i förhållande till föräldrarna bedöms utifrån ett allmänt socialt, försörjnings- och övrigt beroendeperspektiv. Med en väl utformad lösning kan den problematik som beskrivs gå att hantera och därmed ge föräldrar möjlighet att hjälpa sina barn med studierna även efter att de fyllt . Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder så att vårdnadshavare ska kunna ta del av sina myndiga tonåringars studieresultat?
fr · H811598 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:598 Behovet av ett implementeringsråd av (M) till Näringsminister (S) Företagare skapar jobb och genererar skatteintäkter. Det är när företagare och entreprenörer prövar sina vingar som nya idéer, produkter och tjänster växer fram. behöver en näringspolitik som uppskattar landets företagare. Att driva företag i ska vara enkelt. Villkor och skatter för landets företagare ska utformas så att de inte lägger orimliga bördor på företagare. Lagar och regler ska utformas så att de är enkla att tillämpa. Regelkrångel, byråkrati och onödig administration ska undvikas i största möjligaste mån. har kostnaderna för regelkrångel ökat med . Företagare har i undersökningar gett regeringen underbetyg i arbetet med regelförenkling. Många upplever att krånglet har ökat . bör försöka lära av andra länder. Ett exempel är där man bland annat med framgång använt ett så kallat implementeringsråd. Rådet involveras tidigt när lagstiftning ska införas, näringslivet involveras och jämförelser mellan länder sker. Även på detta område uppvisar regeringen en passivitet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att införa ett implementeringsråd enligt dansk förebild för att bidra till minskat regelkrångel?
fr · H811599 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:599 En väg in av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Det är synnerligen viktigt att få tydlig information vad som gäller i en kris. Det måste vara lätt att göra rätt. Men så är det inte under denna pandemi. Många företagare och ansvariga inom kultur-, idrotts- och besöksnäringen vittnar om svårigheten att få tydliga besked om vad som gäller just deras verksamhet avseende coronarestriktioner. Rädslan för att göra fel är överhängande eftersom kvalitetssäkrade tolkningar av presskonferenser saknas. De flesta kommuner har arbetat med ”en väg in” för företagare i behov av till exempel vägledning. Rättviksmodellen är en sådan väl beprövad form. Det behövs skyndsamt ett nav på statlig nivå under pandemin, där det erbjuds hjälp med förtydliganden och svar på frågor från ovan nämna sektorer som berörs av olika restriktioner. Biografdebaclet är en sådan otydlighet. Min fråga till kultur- och demokratiminister lyder därför: Anser ministern att det behövs ”en väg in” på nationell nivå, och vilka åtgärder vidtar ministern?
fr · H811600 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:600 Kameratillstånd på allmän plats av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringen har själv beskrivit att kamerabevakning inte bara är effektiv i brottsutredande syfte, utan den kan också ha förebyggande effekter på till exempel narkotikabrottsligheten vid allmänna platser som torg och parker. Kamerabevakning kan också leda till ökad trygghet och få fler människor att vistas på offentliga platser. Med anledning av detta önskar jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser mininstern att förenkla förfarandet för kameratillstånd på allmän plats och i så fall hur?
fr · H811601 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:601 Tillståndsplikten för kamerabevakning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringen har själv beskrivit att kamerabevakning inte bara är effektiv i brottsutredande syfte, utan den kan också ha förebyggande effekter på till exempel narkotikabrottsligheten vid allmänna platser som torg och parker. Kamerabevakning kan också leda till ökad trygghet och få fler människor att vistas på offentliga platser. vill öka möjligheterna till kamerabevakning i kommuner och regioner genom slopad tillståndsplikt för dessa aktörer att sätta upp kameror. Den slopade tillståndsplikten för kamerabevakning för bland annat polisen, som trädde i kraft , är välkommen men inte tillräcklig. Med anledning av detta önskar jag fråga justitite- och migrationsminister : Är ministern beredd att slopa tillståndsplikten för kamerabevakning för kommuner och regioner?
fr · H811602 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:602 Förändrad lagstiftning för ordningsvakter av (M) till Statsrådet (S) Det anställs fler och fler ordningsvakter och väktare runt om i landet. Det är en naturlig konsekvens av att antalet poliser, såväl i inre som yttre tjänst, inte är tillräckligt högt. mer än fördubblades antalet gripanden som genomfördes av ordningsvakter och väktare, från 4 985 till 10 760, enligt statistik över händelserapporter som har sammanställts av branschorganisationen . Yrkesrollen blir mer komplex och uppdraget handlar i många fall om att upprätthålla en grundtrygghet på allmänna platser. regleras ordningsvakterna av en gammal lagstiftning . Kommuner som vill anställa ordningsvakter ställs ofta inför en inte helt okomplicerad situation. Det är den person som vill bli ordningsvakt som måste ansöka om förordnandet till polisen och vilket område som förordnandet gäller inom. Kommuner brukar vilja få förordnanden om ordningsvakter för så kallade § 3-områden där deras tilltänkta ordningsvakter ska patrullera. För att få förordnande krävs att det finns ett särskilt behov och att det är av väsentlig betydelse från allmän synpunkt. Vidare ska det i ett förordnade anges för vilken verksamhet och inom vilket område det gäller samt ska, vid förordnande enligt § 3, förordnandet innehålla uppgift om tjänstgöringsställe (§ 5). Ansökningsförfarandet är byråkratiskt och kan dessutom leda till att kommun och polis gör olika bedömningar av huruvida det krävs ett förordnande eller inte utifrån allmän synpunkt. Detta kan i förlängningen orsaka konflikt mellan kommun och polis. I stället för att ska avgöra inom vilka områden det ska kunna finnas ordningsvakter bör kommunerna själva kunna reglera detta inom ramen för den lokala ordningsstadgan. Lagstiftningen bör därför ändras så att kommunerna, och inte , utser områden där ordningsvakter får patrullera. Ordningsvakter bör kunna överta en del av polisens arbetsuppgifter för att avlasta polisen än mer. Det handlar till exempel om att transportera gripna personer från platsen för gripandet till en polisstation. måste ordningsvakter efter ingripande vänta tillsammans med den gripne tills polisen kommer för att transportera den gripne. Om ordningsvakterna i stället själva fick transportera den gripne till polisstationen hade sådana ledtider undvikits. Som framgått ovan är ordningsvakternas roll numera mer komplex, och de utgör inte sällan ett komplement till poliser i yttre tjänst. De förväntas hantera svåra situationer med hög professionalitet och omdöme. En ordningsvakt har 80 timmars utbildning i jämförelse med en polis som har utbildning. Säkerhetsföretagen, branschorganisationen för säkerhetsföretag, förordar att man utvecklar och förlänger utbildningen för ordningsvakter för att säkerställa att de har rätt kompetens och förutsättningar för att klara uppdraget. Eftersom behovet av ordningsvakter ser ut att öka – och med de föreslagna förändringarna i motionen kommer ordningsvakternas uppdrag att utökas – bör likaså utbildningen förlängas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att ändra lagstiftningen avseende ordningsvakter?
fr · H811603 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:603 Myndigheternas hållbarhetsarbete av (M) till Statsrådet (S) Myndigheters omorganisationer, flyttningar och byte av lokaler medför ofta stora kostnader. Dessutom medför det stora belastningar på hållbarhetsarbetet genom att stora mängder med kontorsmöbler och utrustning kasseras i samband med omflyttningar. Det finns positiva exempel. har bytt lokaler. Det är en stor verksamhet med många anställda. Som vice ordförande i råd för har jag följt arbetet med denna flytt lite extra, och vid rådets möte fick hela rådet en dragning om flytten. Vi fick då beskedet att man haft stort fokus på att genomföra en miljömässigt hållbar flytt. Bland annat har möbler och utrustning i stor utsträckning återanvänts, ibland efter viss renovering, och sådant som inte har kunnat användas har skänkts bort i stället för att kasseras. Det som sedan återstår har lämnats till organiserad återvinning. Detta är tyvärr inte den bild man får av en del andra myndighetsflyttar där man uppenbarligen haft en annan syn på frågorna och i större utsträckning prioriterat nyanskaffningar framför återanvändning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att, givet frågans allvar, ta ett initiativ för att regeringen ska agera mer i detta och ännu tydligare markera för att alla de statliga myndigheterna ska vara ett föredöme när det gäller hållbara myndighetsflyttar och omorganisationer?
fr · H811604 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:604 Krispaketen efter elkriserna av (M) till Statsrådet (S) har drabbats av tre elkriser . Först drabbades och efter att regeringen gjort ett allvarligt läge akut. Sedan påverkades hela när stabiliteten i hela elsystemet var hotat. Det var rätt att vidta krisåtgärder. Alternativet, att elen inte skulle räcka till bland annat ny infrastruktur och att företag expanderar, kan inte accepteras. Däremot har det på goda grunder väckts frågor i såväl sak som form om detta krispaket. Exempelvis har skrivit om eventuellt ministerstyre, och stora ändringar har gjorts i den svenska elmarknadsmodellen utan att det föregåtts av någon rekorderlig analys. De flesta experter hade räknat med att regeringen själv skulle se till att krisåtgärderna utvärderas. I brist på ledarskap i valde vi att agera i . fattade beslut om att ge regeringen ett uppdrag att krispaketen ska utvärderas. Det är nu upp till regeringen att avgöra på vilket sätt och när utvärderingen sker liksom på vilket sätt och när man återkopplar till , medierna och allmänheten. Det seriösa sättet vore självklart att regeringen omgående ser till att krispaketen utvärderas, att en utvärdering sker i såväl sak som form, och att en återkoppling av resultaten presenteras redan tidigt . Allt med målet att ska stå rustat för att vidta rätt krisåtgärder om eller när elproblem uppstår igen nu , eller . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet att utvärdera krispaketen efter elkriserna i och , och när avser statsrådet att presentera resultat för , medierna och allmänheten?
fr · H811605 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:605 Selektering till idrottsgymnasier av (M) till Utbildningsminister (S) I den promemoria som kom från finns ett förslag om att det bara ska finnas en typ av idrottsgymnasier – nämligen riksidrottsgymnasier – och därmed att även avskaffa de nationellt godkända idrottsutbildningarna. Om förslaget går igenom riskerar ett stort antal av dagens platser till landets idrottsgymnasier att tas bort, och varnar med detta. Risk om ökad selektering av barn och ungdomar i en tidig ålder gör att folkhälsan riskeras när färre kommer in på den utbildning de vill. Idrottsgymnasierna riskerar att bli till för en liten elit där pressen på eleverna höjs. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Hur avser ministern att arbeta så att vi inte riskerar att få en ohälsosam selektering till idrottsgymnasierna?
fr · H811606 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:606 Polisens arbete mot barnsexbrott av (M) till Statsrådet (S) Omfattande brister i polisens arbete mot barnsexbrott har rapporterats av medierna. Utredningar läggs på hög, förundersökningar läggs ned och det ska ha funnits brister i det preventiva arbetet mot barnsexbrott. Enligt är mer än 1 000 ärenden lagda på hög varav 200 prioriterade. Detta är oacceptabelt. Medan utredningar dröjer drabbas barn och unga, och förövare har tid att begå fler brott. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att arbeta för att säkerställa att sexualbrott mot barn och unga utreds skyndsamt?
fr · H811607 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:607 Vargar i av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Enligt uppgifter i medier har regeringen givit uppdrag till några länsstyrelser, bland annat i , att hitta lämpliga platser för utsättning av genetiskt viktiga vargar. Vi vet att utplacering av vargar har haft ett mycket dåligt resultat och kan starkt ifrågasättas. Att använda skattepengar och arbetsinsatser för att flytta runt vargar i kan inte vara det mest prioriterade sättet att använda våra gemensamma pengar. Särskilt inte under en pandemi då regeringens och länsstyrelsernas fokus bör ligga på helt andra saker. Att för många vargar kan ställa till med problem i naturen är känt; att bedriva renskötsel med vargar och ständiga vargangrepp är inte acceptabelt. Men det är lika oacceptabelt att ha en för stor vargstam, vilket har . En för stor vargstam innebär att djurhållare inte orkar med att bedriva djurproduktion då vargen skapar skada och ständig oro. Det innebär att viktiga betesmarker riskerar att växa igen, det hotar flora och fauna, och matproduktionen som ska öka i läggs i stället ned och upphör. Att regeringen redan har misslyckats med mål på max 270 vargar gör att områden i har mer varg än vad området klarar av. Att flytta nya och fler vargar till är inte önskvärt då det hotar djurproduktionen, matproduktionen, betesmarkerna, jakten och viltvården. är en av viktigaste livsmedelsproduktionsområde med stor djurhållning. har redan mer än tillräckligt med vargar, och ett antal nya problem skulle uppstå om vargar inplanterades och antalet ökade. Att regeringen vill sprida vargen genom inplanteringar är slöseri med skattepengar, och dessutom riskerar fler vargar i att hota djurhållningen, livsmedelsproduktionen och viltvården. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Har ministern gjort eller avser ministern att göra någon form av total konsekvensbeskrivning av att flytta vargar till eller öka vargstammen i ?
fr · H811608 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:608 Handläggningstiderna för miljötillstånd av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har med rätta hårda miljökrav i lagstiftningen. Exempelvis behöver ett företag som vill starta en ny fabrik visa sin påverkan på miljön och vad man gör för att minska sin påverkan. Det är fullt rimligt. Mindre rimligt är att det tar väldigt i att få nödvändiga tillstånd. Ofta kan den totala handläggningstiden ligga på mellan fem och från det att en miljöansökan lämnas in till att ett slutligt beslut tas. För etableringen av gruvor eller stora elledningar kan det ta . På samma sätt kan det ta att få lov att bygga ett nytt hus eller att etablera en ny fabrik eller en ny elproduktionsanläggning. Långa handläggningstider och en osäker utgång av rättsprocesser gör att blir mindre intressant att investera pengar i, vilket i sin tur kan leda till färre jobb. Detta blir extra viktigt då den globala värld vi lever i innebär att företag ofta väljer mellan olika länder för sin etablering. Därför bör hanteringstider för ansökningar generellt kortas. Olika åtgärder såsom förstärkt rätt ändringstillstånd, nyttjade av regler om bästa teknik och en översyn av villkorens detalj och omfattning är exempel på områden regeringen bör utvärdera och ändra. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att korta handläggningstiderna för miljötillstånd?
fr · H811609 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:609 roll inom AI av (M) till Näringsminister (S) Det görs omfattande satsningar på artificiell intelligens, AI, i stora delar av världen. I exempelvis och görs satsningar som vida överstiger vad som sker i vår del av världen. Oaktat det behöver ta en position inom AI. genomförde näringsutskottet en hearing om AI. En återkommande synpunkt från ledande experter är att mer behöver göras än vad regeringen klarat av för att attrahera talanger inom AI till . Tydligt var också att regeringens omvittnat oskickliga hantering av de så kallade kompetensutvisningarna allvarligt skadat attraktivitet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att attrahera fler talanger till och på så sätt stärka roll inom AI?
fr · H811610 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:610 Elbrist som hot mot nya elektrifierade fordon av (M) till Statsrådet (S) Infrastruktur är som ett blodomlopp i vår ekonomi. Transporter är en naturlig del av våra liv. Det handlar om att kunna åka till och från arbete eller studier liksom om . Utvecklingen inom fordonsindustrin går jättefort. En stor del av arbetet handlar om att minska bränsleförbrukning och utsläpp för att bidra till hållbara transporter liksom att utveckla säkerhetssystem och förarstödd eller helt autonom körning. Elektrifiering är en huvudfåra inom fordonsutvecklingen. Experter är tydliga med att utvecklingen mot de elektrifierade fordonen nu går mycket fortare än vad man trodde tidigare. Fler elbilar kommer att säljas och användas. Likadant kommer långt fler ellastbilar och elbussar att börja användas . Det är väldigt roligt. Elfordon kräver fungerande elsystem. har drabbats av tre elkriser i , och . Regeringens hantering av elkriserna har varit omvittnat oskicklig. Så sent som varnade för att kan få nya elproblem i , och . Regeringen driver dessutom medvetet mot en stängning i närtid, vilket ytterligare minskar stabiliteten och marginalerna i det svenska elsystemet. Människor, företag och fordonsleverantörer förväntar sig på goda grunder att elsystemet ska kunna leverera el till elfordon när det behövs. Det sista årets elkriser, varningarna från om möjliga kommande problem i flera städer liksom att regeringen medvetet bidrar till att viktig elproduktion stänger, gör att många väcker frågor om man kan lita på regeringen och elsystemet. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkra att elsystemet kan leverera el när det behövs för att man ska kunna ladda elfordon?
fr · H811611 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:611 brott mot barns rättigheter av (V) till Utrikesminister (S) Det har ett flertal rapporter som publicerats av olika organisationer, såsom FN, , den israeliska människorättsorganisationen B’tselem och andra fristående experter, visat att palestinska barn grips, förhörs och fängslas på den ockuperade och i östra utan att deras rättigheter tillgodoses. Ofta grips barnen , iförda ögonbindlar och handbojor. De förs till en militäranläggning där de förhörs, hotas och senare ställs inför en militärdomstol. Detta är ett tydligt brott mot barns rättigheter och mot . släppte Defenceless som återigen bekräftar hur agerar i strid mot internationella överenskommelser. Där framkommer till exempel att av alla barn som häktats har blivit slagna och att nästan hälften har nekats kontakt med en advokat. Den överväldigande majoriteten av de intervjuade barnen hade varken fått information om anledningen till arresteringen, vart de fördes eller hur de skulle göra för att komma i kontakt med sina föräldrar. Nästan nio av tio nekades tillräcklig vård eller vård , även när det efterfrågades. bedriver vapenhandel med och den militär som rättsvidrigt fängslar och förhör barn. beskriver hur är den enda plats i världen där barn systematiskt blir åtalade av ett militärt rättssystem i stället för ett civilt. Det står i direkt strid mot Agenda 2030 som bland annat syftar till att skydda barn mot övergrepp, våld och tortyr. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stoppa brott mot barns rättigheter?
fr · H811612 · 2020-11-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:612 Korttidspermittering av (S) till Finansminister (S) besökte jag företagare i för att få information om vad småföretagen behöver för att klara den svåra krisen. när krisen har förvärrats i en andra våg är det än mer aktuellt. Regeringen har vidtagit en hel rad viktiga åtgärder för att möta företagens utmaningar. Ett av de mest välkomna beslutet är om korttidspermittering, som föreslås förlängas . Vi är mitt i en pandemi och försöker göra allt som krävs för företagens överlevnad, och för många företag är stödet livsavgörande för personalens framtid i verksamheten. Några av de företag som jag träffar på nytt berättar att de har ansökt om stöd för korttidspermittering i slutet på månaden för att bromsa den kraftigt sjunkande omsättningen. Företagen gjorde som regeringen uppmanade och sökte så snabbt som möjligt. Som situationen ser ut nu hade företagen gynnats och inte gått miste om dagar om de i stället hade väntat med ansökningen till april eftersom regeltolkning av stödutbetalningar är fulla kalendermånader. Har man tagit del av mars så missar man med andra ord hela december. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vidtar ministern några generella åtgärder för att företag som har ansökt om stödet i ett tidig skede inte ska missgynnas?