ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812841 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:847 av Kopparklint (M) Vaccinering mot covid-19 i och 2020/21:844 av (SD) Regionala vaccinationsplaner för vaccinering mot covid-19 samt 2020/21:841 av (M) En svensk vaccinationsplan Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att svenska folket ska få vaccinera sig så snabbt som möjligt, som exempelvis i och . frågat mig om jag anser att det finns behov av ett tydligare nationellt samordnande ansvar för att hantera kommande massvaccinering mot covid-19. Därtill har frågat mig när vi kan se en nationell vaccinationsplan och en uppbyggd vaccinationsinfrastruktur. ska vara redo när vaccinen kommer. När det gäller tidsschemat kan påminnas om att alla EU-länder kommer att få de avtalade vaccinerna . är inte med i EU och har en egen process. För att säkra vaccin och en effektiv vaccination presenterade regeringen en vaccinstrategi. har regeringen och SKR tecknat en överenskommelse med syftet att regionerna skyndsamt ska börja vaccinera när godkända vaccin har levererats till landet. Staten och regionerna ska hjälpas åt för att säkerställa detta och parternas olika åtaganden är tydligt utpekade och överenskomna. Regeringen avsätter för vaccin och vaccinationer. I samband med att överenskommelsen tecknades gav regeringen i uppdrag att köpa in 21 så kallade kryofrysar där vaccin som kräver extrem kyla kan förvaras. Bedömer regionerna att de behöver extra tillgång till kryofrysar kan alltså ombesörja det. Dessutom fick Länsstyrelserna i uppdrag att i samråd med och på regionernas initiativ bistå regionerna angående vaccinationer mot covid-19. På regeringens uppdrag presenterade en nationell vaccinationsplan. Myndigheten uppdaterar planen allteftersom kunskapsläget utvecklas. Bland annat har en mer detaljerad prioritetsordning redovisats för vilka grupper som utifrån behov bör vaccineras först. I samtliga regioner pågår omfattande förberedelser för att vara redo att börja vaccinera mot covid-19. Jag har ett stort förtroende för att regionernas stora vana av att vaccinera många , som exempelvis , är till stor nytta i det arbetet.
frs · H812842 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:842 av (SD) Föräldrapåverkan och föräldraalienation har frågat mig om jag har identifierat problemet att en förälder påverkar barnets inställning till den andra föräldern och om ja, hur regeringen arbetar med detta och vad jag avser att göra i denna brådskande fråga för att inte fler barn ska splittras från sina föräldrar på ett felaktigt sätt. Det är barnets bästa som är avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge. Även vid verkställighet av sådana beslut ska barnets bästa komma i främsta rummet. Vid bedömning av vad som är bäst för barnet, ska barnets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna beaktas särskilt. Som utgångspunkt är det alltså i de flesta fall bäst för barnet att båda föräldrarna är delaktiga i barnets förhållanden och tar ansvar för barnet. Barnets rätt till båda sina föräldrar får dock inte innebära att barnet måste leva eller umgås med en förälder under alla förhållanden. Vid bedömningen av barnets bästa ska hänsyn alltid tas till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad. Att ett barn har rätt att framföra sina åsikter innebär inte att barnet ska tvingas att välja mellan sina föräldrar. vårdnadsutredning lämnar en rad förslag i syfte att ytterligare stärka barnrättsperspektivet i mål om vårdnad, boende och umgänge. Bland annat föreslår utredningen att barnets rätt att få information ska tydliggöras, liksom att barnet inte behöver uttrycka en bestämd uppfattning för att få sina åsikter beaktade. Utredningen föreslår också att socialnämnden ska få höra barn i frågor om vårdnad, boende och umgänge även om vårdnadshavarna motsätter sig detta. Arbete pågår nu inom med att ta fram en lagrådsremiss som bygger på utredningens betänkande. Målsättningen är att lagrådsremissen ska kunna beslutas .
frs · H812843 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:843 av (SD) Hemlösas situation under covid-19-pandemin har frågat mig om regeringen avser att verka för att säkerställa att landets hemlösa får adekvat hjälp i sin utsatthet under rådande pandemi. Covid-19-pandemin påverkar oss alla, men särskilt de som redan är utsatta. Rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453) är samhällets yttersta skyddsnät och varje person har rätt att få sin ansökan individuellt prövad. Regeringen har stärkt det civila samhällets möjligheter att göra insatser för människor i utsatta situationer under covid-19-pandemin med . Dels i en satsning på för att möta ökad utsatthet för barn, kvinnor, hbtq-personer m.m. Dels i en satsning på för att stärka civilsamhällets insatser för människor i särskild social utsatthet och mot äldres ensamhet under covid-19-pandemin. Satsningen ska bidra till att öka jämlikheten för att få adekvat hjälp under covid-19-pandemin. Organisationer som fick del av dessa bidrag handlade till stor del om organisationer som arbetar med hemlösa personer. Organisationsbidraget kunde sökas från och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor av ideella organisationer i civila samhället samt vissa trossamfund, samverkansorgan eller församlingar. Regeringen följer situationen och utesluter inte ytterligare åtgärder för denna målgrupp.
frs · H812844 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:847 av Kopparklint (M) Vaccinering mot covid-19 i och 2020/21:844 av (SD) Regionala vaccinationsplaner för vaccinering mot covid-19 samt 2020/21:841 av (M) En svensk vaccinationsplan Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att svenska folket ska få vaccinera sig så snabbt som möjligt, som exempelvis i och . frågat mig om jag anser att det finns behov av ett tydligare nationellt samordnande ansvar för att hantera kommande massvaccinering mot covid-19. Därtill har frågat mig när vi kan se en nationell vaccinationsplan och en uppbyggd vaccinationsinfrastruktur. ska vara redo när vaccinen kommer. När det gäller tidsschemat kan påminnas om att alla EU-länder kommer att få de avtalade vaccinerna . är inte med i EU och har en egen process. För att säkra vaccin och en effektiv vaccination presenterade regeringen en vaccinstrategi. har regeringen och SKR tecknat en överenskommelse med syftet att regionerna skyndsamt ska börja vaccinera när godkända vaccin har levererats till landet. Staten och regionerna ska hjälpas åt för att säkerställa detta och parternas olika åtaganden är tydligt utpekade och överenskomna. Regeringen avsätter för vaccin och vaccinationer. I samband med att överenskommelsen tecknades gav regeringen i uppdrag att köpa in 21 så kallade kryofrysar där vaccin som kräver extrem kyla kan förvaras. Bedömer regionerna att de behöver extra tillgång till kryofrysar kan alltså ombesörja det. Dessutom fick Länsstyrelserna i uppdrag att i samråd med och på regionernas initiativ bistå regionerna angående vaccinationer mot covid-19. På regeringens uppdrag presenterade en nationell vaccinationsplan. Myndigheten uppdaterar planen allteftersom kunskapsläget utvecklas. Bland annat har en mer detaljerad prioritetsordning redovisats för vilka grupper som utifrån behov bör vaccineras först. I samtliga regioner pågår omfattande förberedelser för att vara redo att börja vaccinera mot covid-19. Jag har ett stort förtroende för att regionernas stora vana av att vaccinera många , som exempelvis , är till stor nytta i det arbetet.
frs · H812845 · 2020-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:845 av Per Ramhorn (SD) De höga dödstalen på äldreboenden Per Ramhorn har frågat mig om regeringen avser att se över aktuella systemfel i äldrevården och verka för att säkerställa en fullgod tillgänglighet till en professionell medicinsk vård inom äldreomsorgen. Inledningsvis vill jag framhålla och understryka att alla människor, oavsett ålder och oavsett var man bor, har rätt till en god hälso- och sjukvård och en individuell medicinsk bedömning. Om en viss behandling bedöms medicinskt lämplig ska personen också få den. redovisade resultatet av sin granskning av regionernas vård och behandling på särskilda boenden under covid-19-pandemin. bedömer att dagens lagstiftning är tydlig och att det har funnits brister i regionernas ansvar för medicinsk vård och behandling på särskilda boenden. Jag utgår ifrån att samtliga regioner tar detta på allvar och genomför nödvändiga förändringar för att komma tillrätta med detta. delbetänkande och slutsatser överlämnades till regeringen . Kommissionen pekar bland annat på en del brister och systemfel inom äldreomsorgen. Regeringen tar dessa missförhållanden på största allvar och vill stärka tillgången till medicinsk kompetens, inklusive läkarmedverkan, inom äldreomsorgen. Det är viktigt att den kommunala hälso- och sjukvården har tillgång till god medicinsk kompetens, inte minst för patientsäkerhetsfrågor. Avslutningsvis vill jag därför, som svar på Per Ramhorns fråga, säga att det tillbaka pågår ett arbete i för att komma framåt dels när det gäller frågan om att stärka tillgången till medicinsk kompetens inom äldreomsorgen, dels när det gäller behovet av nationella åtgärder för en långsiktig förbättring av och en höjd kvalitet inom äldreomsorgen. Genom en tydligare lagstiftning kan kraven på god äldreomsorg skärpas. Exakta detaljer om lagens utformning och innehåll behöver en utredning ta fram. Det är min ambition att kunna tillsätta en sådan , nu när vi fått slutsatser.
frs · H812846 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:846 av (M) Småskalig vattenkraft har frågat energi- och digitaliseringsministern vilka åtgärder han har vidtagit, och avser att vidta, för att leva upp till förslagen i propositionen och beslutet i om att nyttja samtliga EU-undantag såsom att regelmässigt KMV-klassa vattendrag och därmed värna och utveckla småskalig vattenkraft. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. trädde regeländringar om miljöanpassning av vattenkraften i kraft. En av ändringarna innebar att regeringen genom ändringar i vattenförvaltningsförordningen (2004:660) införde en skyldighet för vattenförvaltningen att fullt ut använda alla de möjligheter som ger avseende undantag och förklarande av vatten som kraftigt modifierade. I syfte att säkerställa genomslag av denna ändring gav regeringen Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att se över sina föreskrifter och vägledningar så att möjligheterna till undantag och förklarande av vatten som kraftigt modifierade används fullt ut. beslutade regeringen om en nationell plan för moderna miljövillkor. uppdrog regeringen åt Havs- och vattenmyndigheten att tillsammans med och se över de s.k. HARO-värden som anges i den nationella planen och som utgör vägledning i vattenmyndigheternas arbete med att se över klassificering och kvalitetskrav enligt vattenförvaltningsförordningen. I båda dessa beslut erinrar regeringen om att de möjligheter att ställa mindre långtgående krav som följer av till förmån för samhällsnyttiga verksamheter ska utnyttjas fullt ut vid till exempel meddelande av miljökvalitetsnormer och andra föreskrifter samt vid beslut om klassning av vattenförekomster. Uppföljning är centralt för att säkerställa att utfallet av den nationella planen och de enskilda prövningarna inte går emot syftet att få en samordnad prövning med största möjliga nytta för vattenmiljön och för nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. En viktig del i uppföljningen kommer att vara att utvärdera i vilken utsträckning vattenförekomster har klassificerats som kraftigt modifierade vatten och i vilken utsträckning de undantag som vattendirektivet medger används. I regleringsbrevet för avseende länsstyrelserna uppdrog regeringen åt länsstyrelserna att redovisa hur de arbetar med att genomföra den nationella planen samt redovisa vilka undantag som beslutats och vilka vatten som förklarats som kraftigt modifierade för de vattenförekomster där det finns verksamheter som omfattas av den nationella planen. Regeringen kommer dessutom att ge berörda myndigheter ett samlat uppdrag att genomföra uppföljningen av den nationella planen.
frs · H812847 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:847 av Kopparklint (M) Vaccinering mot covid-19 i och 2020/21:844 av (SD) Regionala vaccinationsplaner för vaccinering mot covid-19 samt 2020/21:841 av (M) En svensk vaccinationsplan Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att svenska folket ska få vaccinera sig så snabbt som möjligt, som exempelvis i och . frågat mig om jag anser att det finns behov av ett tydligare nationellt samordnande ansvar för att hantera kommande massvaccinering mot covid-19. Därtill har frågat mig när vi kan se en nationell vaccinationsplan och en uppbyggd vaccinationsinfrastruktur. ska vara redo när vaccinen kommer. När det gäller tidsschemat kan påminnas om att alla EU-länder kommer att få de avtalade vaccinerna . är inte med i EU och har en egen process. För att säkra vaccin och en effektiv vaccination presenterade regeringen en vaccinstrategi. har regeringen och SKR tecknat en överenskommelse med syftet att regionerna skyndsamt ska börja vaccinera när godkända vaccin har levererats till landet. Staten och regionerna ska hjälpas åt för att säkerställa detta och parternas olika åtaganden är tydligt utpekade och överenskomna. Regeringen avsätter för vaccin och vaccinationer. I samband med att överenskommelsen tecknades gav regeringen i uppdrag att köpa in 21 så kallade kryofrysar där vaccin som kräver extrem kyla kan förvaras. Bedömer regionerna att de behöver extra tillgång till kryofrysar kan alltså ombesörja det. Dessutom fick Länsstyrelserna i uppdrag att i samråd med och på regionernas initiativ bistå regionerna angående vaccinationer mot covid-19. På regeringens uppdrag presenterade en nationell vaccinationsplan. Myndigheten uppdaterar planen allteftersom kunskapsläget utvecklas. Bland annat har en mer detaljerad prioritetsordning redovisats för vilka grupper som utifrån behov bör vaccineras först. I samtliga regioner pågår omfattande förberedelser för att vara redo att börja vaccinera mot covid-19. Jag har ett stort förtroende för att regionernas stora vana av att vaccinera många , som exempelvis , är till stor nytta i det arbetet.
frs · H812848 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:848 av (M) Försenade företagsstöd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att företag inte ska gå i konkurs i väntan på att regeringen klarar ut detaljer i olika företagsstöd. har regeringen presenterat en rad stödåtgärder för att mildra konsekvenserna av coronapandemin för jobb och företag. Stöden som tagits fram har olika konstruktion och tar sikte på olika problem för att tillsammans skapa så bra förutsättningar som möjligt för landets företag att överbrygga de negativa ekonomiska konsekvenserna av den pågående pandemin. Omsättningsstödet och omställningsstödet är stöd som baseras på ett omsättningstapp. Stödet vid korttidsarbete avser i stället stöd för lönekostnader. Därutöver har insatser bland annat gjorts för att stärka företagens lånefinansieringsmöjligheter och möjlighet till anstånd med skatteinbetalningar har införts. I samband med att smittspridningen tilltog meddelades att regeringen kommer föreslå att flera av stödåtgärderna förlängs. När det gäller den utökade möjligheten för företagen att få tillfälligt anstånd med inbetalning av preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt hade fattat 108 580 beslut om anstånd till 40 863 företag. Det totala anståndsbeloppet uppgick till . Avseende stödet vid korttidsarbete hade närmare 73 000 ansökningar inkommit till . Det beviljade beloppet uppgår till nästan . För att möta söktrycket har de handläggande myndigheterna delvis behövt ställa om sin verksamhet och anställa fler. På arbetar till exempel normalt 450 personer. har myndigheten anställt drygt 110 personer och lånat in ytterligare cirka 130 personer från andra myndigheter för att möta söktrycket. Jag och regeringen följer noggrant de ekonomiska effekterna för företagen och överväger löpande behovet av erforderliga åtgärder för näringslivet.
frs · H812849 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:849 av (M) Ägande av svensk kraftproduktion har frågat mig vilken riskanalys som har gjorts utifrån att det svenska certifikatsystemet kan gynna främmande staters ökande inflytande över svensk elproduktion, och hur jag ser på annan stats ägande av elproduktion i . är en öppen ekonomi som är starkt beroende av utländska investeringar. Utländska direktinvesteringar bidrar bland annat till ökad tillväxt, produktivitet och sysselsättning. Ett öppet investeringsklimat som möjliggör sådana investeringar är därför av stor betydelse för . Regeringen är medveten om de risker och säkerhetsproblem som kan uppstå vid utländska förvärv av exempelvis känslig infrastruktur, känsliga teknologier och annan skyddsvärd verksamhet. Svenska myndigheter, däribland Säkerhetspolisen, har pekat på dessa säkerhetsproblem. Regeringen har vidtagit en mängd åtgärder för att adressera dessa frågor. Regeringen har bland annat, , tillsatt en utredning som ska föreslå ett system för granskning av utländska direktinvesteringar i skyddsvärda områden. Uppdraget anknyter till en antagen EU-förordning på området som ger medlemsstaterna en rättslig grund för att granska utländska direktinvesteringar utifrån allmän ordning och säkerhet i unionen. En av de faktorer som enligt EU-förordningen får beaktas vid granskningen av en investering, är om den utländska investeraren direkt eller indirekt kontrolleras av en tredje lands regering. Utredningen ska redovisa sitt slutbetänkande senast . Vad gäller elcertifikatsystemet har vi ett bilateralt samarbete med . Elcertifikatsystemet infördes och har i omgångar förlängts och utökats under flera olika regeringskonstellationer. I och med den positiva utvecklingen som ny förnybar elproduktion har haft lämnade regeringen ett förslag som innebär att elcertifikatsystemet avslutas vilket har godkänt. Det har, vad jag känner till, inte gjorts någon särskild riskanalys för elcertifikatsystemet och olika ägandeformer. Vi bör därför avvakta utredningens resultat när det gäller vilka framtida regler som aktörer inom energiområdet, inklusive inom elcertifikatsystemet, kan komma att omfattas av.
frs · H812850 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:850 av (M) Digitaliseringens betydelse efter pandemin har frågat mig om jag avser att förändra eller tidigarelägga något i digitaliseringsstrategin utifrån denna snabba utveckling av digitaliserade arbetssätt med anledning av covid-19-pandemin. Digitaliseringsstrategin och dess delmål är breda och långsiktiga, vilket innebär att de är fortsatt relevanta efter covid-19-pandemin. har regeringen genomfört satsningar med särskild fokus på pandemin och dess effekter på digitalisering. I samband med den pågående pandemin har digital delaktighet visat sig särskilt viktigt för bland annat äldre. Regeringen har därför uppdragit åt () att bidra till tillgänglighet och användning av it för äldre med anledning av pandemin. PTS har lanserat Digitalhjälpen - webbsidor som hjälper äldre att använda digitala tjänster och verktyg. Regeringen har vidare uppdragit åt PTS att kartlägga och analysera lärdomar kopplat till den digitala omställning som har skett med anledning av covid-19, exempelvis vad gäller digital kommunikation och distansarbete utifrån ålder, socioekonomi och geografi. Utifrån analysen ska PTS lämna förslag på åtgärder . Uppdraget genomförs i samverkan med Myndigheten för digital förvaltning (Digg) och slutredovisas . uppdrog regeringen åt Digg att verka för att for utvecklas från ett årligt event till ett ständigt pågående arbete. for ska främja vidareutnyttjande av offentliga data. Initialt fokus skulle enligt uppdraget läggas på de samhällsutmaningar som skapas till följd av covid-19. arrangerade myndigheten en digital innovationstävling, the crisis, med 7 400 deltagare. Den pågående pandemin och dess följder för människors liv har särskilt visat nyttan av tidigare satsningar på bredband i . finns det fortsatt behov av statliga satsningar och i budgetpropositionen föreslår regeringen att ytterligare tillförs för att stärka det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad . En strategisk viktig satsning precis som skriver.
frs · H812851 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:851 av (SD) befogenheter har frågat mig om jag anser att matchfixningsrådet inte har befogenheter att samarbeta mellan berörda myndigheter för att exempelvis utbyta information i arbetet mot matchfixning. Arbetet mot manipulation av resultat inom sport, s.k. matchfixning, handlar om att skydda idrottens integritet men också om att förhindra att spel missbrukas för kriminell verksamhet och om att upprätthålla ett starkt konsumentskydd på spelmarknaden. Att komma till rätta med matchfixning är en viktig fråga för samhället. I samband med omregleringen av den svenska spelmarknaden inrättades därför ett särskilt råd, där Spelinspektionen, , , , spelbranschen och samverkar för att motverka matchfixning. Förutsättningarna för samverkan mellan berörda aktörer är en sådan fråga som har diskuterats i matchfixningsrådet. Det har då bl.a. framkommit att det finns vissa oklarheter gällande förutsättningarna för en effektiv samverkan i arbetet mot matchfixning, särskilt när det gäller möjligheten för berörda aktörer att dela information som utgör personuppgifter. tillsattes därför en utredning som bl.a. har i uppdrag att utreda den frågan och vid behov föreslå åtgärder för att undanröja eventuella hinder för en ändamålsenlig informationsdelning. Det kan alltså konstateras att matchfixningsrådets arbete leder till konkreta åtgärder för att ytterligare stärka arbetet mot matchfixning.
frs · H812852 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:852 av (M) Licensjakten på varg 2021 har frågat mig om jag avser att arbeta för att licensjakt kommer att ske på fler vargindivider än 24 stycken och att en ny proportionerlig fördelning görs mellan varglänen. Regeringen har överlåtit till och länsstyrelserna att fatta beslut rörande jakt efter stora rovdjur. Besluten baseras på vetenskapligt väl underbyggt material. Vid beräkningen av hur stort jaktuttag som kan göras i den svenska vargstammen 2021 har en beskattningsmodell som visat på ett möjligt jaktuttag använts. Resultatet har senare jämförts med en annan beskattningsmodell. Jämförelsen visade ett annat, teoretiskt möjligt jaktuttag. Det är dock myndigheterna som bedömer om detta ska påverka beslutat jaktuttag, inte regeringen. Vid beslut om jaktuttag bedöms inte enbart ett teoretiskt möjligt jaktuttag. Flera andra aspekter måste också vägas in t.ex. behovet av skyddsjakt, att det inte finns någon annan lösning, att upprätthållande av gynnsam bevarandestatus inte påverkas samt försiktighetsprincipen. När det gäller fördelningen av jaktuttaget mellan länen så är fördelningen ett resultat av diskussioner mellan länen. Jag avser inte att verka för att ändra i den gällande beslutsordningen. En viktig del av propositionen om rovdjurspolitiken (2012/13:191) var att ta ytterligare steg för att regionalisera förvaltningen.
frs · H812853 · 2020-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:853 av (M) Miljötillståndsprocesserna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att de långa, dyra svenska miljötillståndsprocesserna äventyrar stora industriprojekt som projekt och . Moderna och effektiva tillståndsprocesser är en prioriterad fråga för regeringen. När det gäller handläggningstider för miljöprocessen har jag svarat på en liknande riksdagsfråga från , 2020/21:608. Regeringens inställning har inte ändrats . Så som redovisades i svaret pågår arbete för att effektivisera prövningsprocessen och förkorta handläggningstiderna. I den tillsatta ingår aspekten med risk för höga kostnader för verksamhetsutövare vid långa handläggningstider. Regeringen har gett utredningen i uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt och föreslå åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning med bibehållet miljöskydd. Utredningen ska fokusera på åtgärder som kan underlätta investeringar som bidrar till klimatomställningen eller innebär minskad miljöpåverkan. När det gäller pågående processer för enskilda projekt hos myndigheter eller i domstolar kan jag inte uttala mig särskilt.