ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H7111793 · 2020-07-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:1793 Garanterad kompetens hos läkare i jourtjänst av (M) till Socialminister (S) Enligt beslut av Inspektionen för vård och omsorg ska icke legitimerade läkare inte arbeta ensamma utan handledning vid akutmottagningar innan de har gjort sin allmäntjänstgöring (AT). Det har dock visat sig att vid ett flertal akutsjukhus tillåts att olegitimerade läkare arbetar utan handledning av legitimerad läkare innan de gjort sin allmäntjänstgöring. Enligt en enkätundersökning gjord av (Sylf) har av läkare utan allmäntjänstgöring jobbat utan att en legitimerad läkare funnits tillgänglig. Att det finns kompetenta läkare tillgängliga under dygnets alla timmar är en av grundpelarna för en akutmottagning; när så inte är fallet är risken stor för att patientsäkerheten fallerar. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att de läkare som har jourtjänstgöring vid sjukvårdens akutmottagningar uppfyller de minimikrav som ställer?
fr · H7111794 · 2020-07-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1794 WHO:s undersökning i av (SD) till Utrikesminister (S) () har skickat två experter till huvudstad för att förbereda inför en större undersökning om coronavirusets ursprung, rapporterar nyhetsbyrån . Undersökningen har tillsatts efter att över 120 länder krävt en sådan vid ett , skriver AP. har krävt att WHO ska leda den och att den ska ske först när pandemin är något mer under kontroll. WHO har utfört en tidigare coronaundersökning i . Då fick den kanadensiska läkaren , som ledde undersökningen, kritik för att han hyllade arbete. WHO:s relation till och kinesiska intressen har på goda grunder blivit ordentligt ifrågasatt under krisen. har på grund av detta också lämnat WHO. WHO har återkommande vägrat släppa in i organisationen eller på möten genom att vika sig för den kinesiska diktaturens politiska agenda, detta trots att har mångårig erfarenhet och kompetens på sjukvårdsområdet och har visat på hur man effektivt kan bemöta pandemin. Att nu kräver att det är just WHO – som offentligt berömt i hanteringen av coronaviruset, upprepade gånger tackat den kinesiska regimen samt stängt dörren till WHO för – som ska leda undersökningen ökar ju misstankarna om att den blir allt annat än objektiv. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder vidtar ministern inom WHO för att försöka säkra att undersökningen uppfyller krav om objektivitet och inte blir ett hyllningsprojekt till ?
fr · H7111795 · 2020-07-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1795 Fordonsskatt för husbilar av (L) till Finansminister (S) Enligt omsätter branschen i , varav ca 1 miljard i mitt hemlän där står för . Branschen är viktig för sysselsättningen, för kommunen och för regionen i stort. Det nya fordonsskattesystemet som trädde i kraft slår hårt mot husbilsägare. Då utsläppsvärden för personbil klass II fortfarande saknas utgår man från basfordonstillverkarens uppgifter som sedan räknas upp med ett antal faktorer. Resultatet blir att den nya årliga fordonsskatten kommer ligga i intervallet 30 000–. I genomsnitt körs en husbil, som räknas som en personbil klass II (totalvikt ), med en bränsleförbrukning på en liter per mil. Fordonsskatten har ökat från ca till dagens intervall på 30 000–. Detta kan jämföras med en timmerbil med totalvikten som i snitt kör och där bränsleförbrukningen är 4–per mil. Den timmerbilen betalar en fordonskatt på ca . Jag kan konstatera att de 6 000 husbilar som nyregistrerades 2018 motsvarar 61 timmerbilar i bränsleförbrukning. Företagen och husbilsägarna ser stora svårigheter med det nya fordonsskattesystemet. Branschen befarar en kraftig försäljningsnedgång, en negativ påverkan av besöksnäringen, högre klimatutsläpp och framför allt att jobb kan försvinna. Dessutom ser branschen att privatimporten ökar. Jag välkomnar därför att det nu finns en pågående process för att skapa ett rimligare regelverk. Den promemoria (dnr 213 501963-19/113) som levererat till regeringen har varit föremål för remissbehandling, och ärendet bereds nu vidare. De skattetekniska och budgetmässiga frågorna lämnar jag utanför denna fråga eftersom de hanteras i annat sammanhang. I stället vill jag peka på den oro som uppstått till följd av att menar att eventuella regeländringar kommer att ta att genomföra på grund av tekniska anpassningar av system. Risken är att en eventuell lagändring kan få genomslag först långt in på 2022. Det är viktigt att myndighetsstyrningen av görs så att eventuella förändringar kan börja tillämpas . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta i myndighetsstyrningen av för att säkerställa att tänkbara kommande förändringar i beskattningen av husbilar kan implementeras snabbt och därmed få avsedda konsekvenser för branschen och för husbilsägarna?
fr · H7111796 · 2020-07-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1796 Åtgärder för att möta kommande elbehov av (M) till Statsrådet (S) Om elbehovet inte möts i regionerna , och beräknar i en ny rapport att antalet sysselsättningar kommer att vara mellan 40 000 och 124 000 lägre . Elförsörjningen är en kritisk faktor för fortsatt befolkningstillväxt i dessa regioner. Vi kan även se prognos från SCB som visar en befolkningsökning på . Då är det klart att det kommer att behövas mer el. Även industrierna i de tre regionerna riskerar att inte kunna expandera i den takt de önskar eller att det inte är möjligt att starta nya energikrävande företag. Så kan vi inte ha det. ”Detta påverkar konkurrenskraften bland företagen , och även regioners förmåga att attrahera nya företag och branscher”, skriver i rapporten. I rapporten hänvisar myndigheten till uppskattningar gjorda av , där elanvändningen inom industrin ökar från dagens till mellan 82 och , beroende på scenario, fram . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet och regeringen att vi har tillräckligt med el för att leva, verka och även ha beredskap för krig och kris i och resten av landet?
fr · H7111797 · 2020-07-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1797 Skadestånd till brottsoffer av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Brottsoffer utsätts inte bara för den kränkning som brottet i sig innebär. Den påföljande rättsprocessen blir ytterligare en, ofta utdragen, påfrestning för brottsoffret. rättspolitik måste få ett tydligare fokus på brottsoffren. De som utsatts för olika brott ska alltid kunna räkna med ett starkt stöd från rättsväsendets olika delar. En viktig del i det är att brottsoffer kan få skadestånd av den som förövat brottet. Kronofogden har ansvar för att driva in pengar från den som har dömts, men i vissa fall är detta inte möjligt på grund av att det inte finns något att mäta ut. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att brottsoffer ska kunna få det skadestånd de har rätt till?
fr · H7111798 · 2020-07-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1798 Kunskapsnivån hos legitimerade läkare och sjuksköterskor av (M) till Socialminister (S) Den gemensamma arbetsmarknaden inom EU är viktig att värna liksom principen om att utbildningsexamina är giltiga inom hela unionen. Därför är det angeläget att när svårigheter uppdagas ta dessa på allvar och försöka åtgärda problemen . En utbildning i ett annat EU-land som uppfyller EU:s yrkeskvalifikationsdirektiv leder per automatik till att en läkare eller sjuksköterska med utbildning i ett annat EU-land får sin yrkeslegitimation godkänd. har , Inspektionen för vård och omsorg, arbetsgivare, och noterat att det förekommer att legitimerad vårdpersonal med utbildning från andra EU-länder uppvisar stora kunskapsbrister. Ytterst är det patienterna som riskerar att drabbas av felbehandlingar om personalen inom hälso- och sjukvården inte besitter de kunskaper som legitimationen ska vara en garant för. Bristande kunskaper kan förstås också medföra ett arbetsmiljöproblem om medarbetarna inom hälso- och sjukvården inte kan lita på att kollegorna innehar förväntade kunskaper. Tilltron till läkares och sjuksköterskors kunskap är generellt hög men det kan gå fort att rasera den om det visar sig att kunskaperna brister och bemötandet sviktar hos enstaka legitimerade läkare och sjuksköterskor. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att en legitimation som läkare eller sjuksköterska ska vara en garant för att personerna innehar de kunskaper som legitimationen kräver?
fr · H7111799 · 2020-07-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1799 beaktande av av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) Med förfäran läser jag i att en flicka som heter Buket ska rivas upp från släkten i där hon har bott under större delen av sitt liv och utvisas till utan att det finns någon släkting som kan ta emot henne. har ratificerat och vi har även antagit denna konvention som svensk lag. I denna konvention framgår det med all önskvärd tydlighet att alla beslut som tas avseende barn ska utgå från barnets bästa. Därför är det svårt att förstå varför en tioårig flicka ska tas ifrån en trygg och fungerande miljö för att utvisas till en plats som hon i praktiken inte längre har någon koppling till. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att beaktas i migrationsärenden?
fr · H7111800 · 2020-07-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1800 Insatser för en jämställd vård av (SD) till Socialminister (S) presenterade Kommuner och Regioner (SKR) en rapport som lyfte fram ett flertal områden där kvinnor missgynnas av vården. I en rad studier har man kunnat påvisa att det finns skillnader mellan kvinnor och män när det gäller tillgång till vård. Det handlar exempelvis om att väntetiderna skiljer sig och att vården sätts in i olika skeden av sjukdomsförloppet. Även omfattningen av insatserna skiljer sig mellan könen, utan att det finns skäl till särbehandling. Kvinnor får i betydligt lägre grad än män vård enligt de nationella riktlinjerna för hjärt-kärlsjukvård, och får i lägre grad än män läkemedelsbehandling med bevisad nytta. Kvinnor får exempelvis inte heller implanterbar hjärtstimulerare tillsammans med hjärtsviktspacemaker i samma utsträckning som män. Detta trots att behovet är lika stort hos kvinnor. lyfter också fram att skillnaderna mellan män och kvinnor är stora och att dessa skillnader är till kvinnors nackdel. Allt fler kvinnliga patienter söker även vård utomlands, då förtroendet för vården i är väldigt lågt. Kvinnliga patienter med den smärtsamma sjukdomen endometrios söker sig exempelvis till andra europeiska länder och även till för att kunna genomföra avancerade ultraljud samt högspecialiserad endometrioskirurgi. Det finns många exempel på att kvinnor tolkas till sin nackdel och inte tas på allvar av den svenska hälso- och sjukvården. Vården ska hålla en lika god kvalitet oavsett patientens könstillhörighet. Målet för den svenska hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Det är dock uppenbart att hälso- och sjukvården inte lever upp till dessa mål i praktiken. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att verka för att den svenska hälso- och sjukvården ska bli mer jämställd?
fr · H7111801 · 2020-07-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:1801 Synen på utomlands av (SD) till Utrikesminister (S) Jag har i tidigare frågor (2019/20:1541, 2019/20:1646 och 2019/20:1670) ställt frågor till utrikesministern om vilka åtgärder hon tänker vidta för att förändra den mycket negativa bild av som omvärlden nu har på grund av regeringens bristande agerande när det gäller hanteringen av covid-19. Bakgrunden till dessa frågor har varit bland annat Svenska institutets veckovisa nyhetsrapportering om på olika språk och om samtalet om i sociala medier samt dragna slutsatser av kommunikationen i de officiella Sverigekanalerna, men också nyhetsartiklar som fått enormt stort genomslag i världen som till exempel artikeln i om ”pariastaten” . Utöver detta har inte heller utrikesministerns egna medieframträdande, som det i tyska DW Conflict , mildrat omvärldens negativa bild av – tvärtom. menar också att har skepsisen mot varit större och att tonen är negativ över hela linjen. I utrikesministerns svar har hon återkommit till att ”det är för tidigt att avgöra hur den internationella rapporteringen kommer att påverka Sverigebilden .” Ja, på lång sikt får vi hoppas att situationen kan räddas, kanske genom ett regeringsskifte som kan återupprätta förtroendet för , men på kort och medellång sikt kan vi redan nu se konsekvenserna av bristfälliga hantering av pandemin, som skadat bilden av landet. Flera företagare hävdar att Sverigebilden utomlands slår direkt mot deras verksamheter. De har nämligen sett hur marknaden skadats i landet jämfört med i våra grannländer och vittnar om uteblivna kunder och försäljning på grund av uppfattningarna om . Att utrikesministern i tidigare svar skriver att ”regeringen och dess myndigheter arbetar systematiskt och långsiktigt för att sprida en korrekt, relevant och rättvisande bild av i utlandet” är inte tillräckligt konkret, utan jag vill veta vilka konkreta åtgärder regeringen och dess myndigheter vidtar. Vad finns det för strategi för att försöka rädda landets anseende? Finns det över huvud taget en sådan? Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka konkreta åtgärder vidtar ministern för att vända den negativa utvecklingen när det gäller synen på utomlands?
fr · H7111802 · 2020-07-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:1802 Mun- och andningsskydd av (SD) till Socialminister (S) Myten att mun- eller andningsskydd inte skulle hjälpa i kampen för en minskad smittspridning är fortsatt förhållandevis vanlig i . Sorgligt nog har även myndigheterna bidragit till att den typen av desinformation fått spridning. Även inom vården och omsorgen har vi sett hur man nedvärderat behovet av den här typen av skydd, inte minst när myndigheternas egna riktlinjer möjliggör för personal som arbetar med riskgrupper att med gott samvete arbeta utan skydd. I skrivande stund finns det mer än hundra vetenskapliga publikationer om hur mun- och ansiktsskydd hjälper mot spridningen av coronaviruset. Det är till och med så att de allra enklaste skydden hjälper. I har det även visat sig att smittspridningen minskade med tack vare munskydd. Det är med andra ord inte konstigt att det finns någon form av krav på dessa i nära på varje europeiskt land utom i , vilket i sig är pinsamt och förvärrar den redan så usla Sverigebilden ytterligare. Återigen ser vi hur vårt land sticker ut som ett slappt exempel där myndigheterna fortfarande inte följer vetenskapen och där makthavarna är så naiva att de ser sig som bättre än andra. Det finns en minoritet i det svenska samhället som tar sitt ansvar på allvar och väljer att använda munskydd. Till följd av återkommande lögner och desinformation rörande dessa skydd, bland annat från de egna myndigheterna, finns dock en stigmatisering kring användandet av dem. Likaså finns sorgliga exempel där personer iförda munskydd hånas, just för att många inte tar pandemin på allvar. Detta gör att till och med människor som förstår vikten av att använda skydden drar sig för att göra det. Trots det vi sett i kampen mot covid-19 vill man ändå tro att regeringen utgår ifrån någon form av vetenskap när den fattar sina beslut, inte minst för att skydda människor. Det är därför oerhört märkligt att man fortfarande inte infört krav på munskydd samt att man tillåtit myter om dess effektivitet spridas. Mot bakgrund av att regeringen inte vidtagit några åtgärder på detta område är det inte märkligt att man frågar sig hur många liv som regeringen tycker är värda att offras för att människor inte ska behöva ha munskydd på sig. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Varför har inte regeringen infört krav på mun- eller ansiktsskydd i vissa sammanhang, och på vilken vetenskap baserar ministern den nuvarande hållningen?
fr · H7111803 · 2020-07-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:1803 höjda avgifter av (C) till Statsrådet (S) har det gått avgifterna för livsmedelskontroll höjdes avsevärt. Tyvärr ser jag nu hur småskaliga livsmedelsproducenter drabbats eftersom avgiften blir en förhållandevis stor del av den totala produktionskostnaden. Det gäller framför allt gårdsmejerier men också andra producenter såsom vingårdar och charkanläggningar. Detta går stick i stäv mot den långsiktiga livsmedelsstrategin där det finns mål om en levande landsbygd och öppna landskap. finns det önskemål om ökad självförsörjningsgrad och skarpa mål om en konkurrenskraftigt och hållbar livsmedelskedja där produktionen ska öka. Detta är inte förenligt med höjda avgifter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att förhindra utslagning av småskaliga livsmedelsproducenter på grund av höjda avgifter?
fr · H7111804 · 2020-07-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:1804 Den sammanhållna landsbygdspolitiken av Per Åsling (C) till Statsrådet (S) fattade beslut om regeringens proposition 2017/18:179 En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop. I propositionen föreslog regeringen en aktiv, långsiktig och holistisk politik för att vända den negativa utvecklingen i landsbygder. Landsbygdens särskildhet bejakades. ställde sig därmed bakom en strategi där landsbygdernas tillgångar och utmaningar för en gångs skull sattes i fokus. Detta i relation till den mer allmänt hållna regionala tillväxtpolitiken. En politik som i praktiskt genomförande inte sällan bortser från landsbygdernas särskilda förutsättningar. Regeringens proposition byggde i hög grad på de förslag som Den parlamentariska landsbygdskommittén lagt fram i sitt slutbetänkande SOU 2017:1, vilket var förslag som tagits fram i stor politisk enighet och med en samsyn om att nu var det dags att prioritera de glesare befolkade delarna av vårt land. Det har gått kommittén lämnade sina förslag. På många sätt går utvecklingen fortfarande i fel riktning. Centraliseringen av statens egen verksamhet fortsätter. Landsbygdspolitikens helhetsperspektiv för en undanskymd tillvaro i regeringens sektoriserade styrning av sina myndigheter. De resurser som föreslogs i propositionen för genomförandet av förslagen har inte heller tillförts. Omprioriteringar inom landsbygdsprogrammet medför att viktiga satsningar på utveckling i landsbygderna uteblir. Hela ska leva visar i sin aktuella genomlysning av vad som hänt sedan presenterade sina förslag att endast 3 av 75 förslag har genomförts. Detta trots som sagt en bred politisk enighet om kommitténs slutbetänkande. Den pandemi vi nu genomlever visar på ett övertydligt sätt behovet av att ta vara på hela resurser. För att upprätthålla en rimlig beredskap och förmåga att klara framtida kriser måste landsbygdernas resurser tas till vara på ett bättre och mer effektivt sätt än . Facit så här långt har visat att saknar denna förmåga och beredskap. Regeringens förda politik visar på mycket få konkreta åtgärder för att förverkliga beslut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på möjligheterna att i rimlig tid realisera de beslut fattade med anledning av regeringens proposition 2017/18:179?
fr · H7111805 · 2020-07-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:1805 Dödsdomar i av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) protesterade tusentals iranier mot den förtryckande regimen i landet. ska tre unga män avrättas. Protesterna var en följd av den förödande ekonomiska situation som skapats av landet korrupta ledning. Ett välgrundat missnöje bland miljontals arbetare, som inte fått sin löner utbetalade , övergick i massprotester, utlösta av en kraftig höjning av bensinpriset. Det iranska folket reste sig i många storstäderna mot barbariska sharialagar, mot massavrättningar och mot andra talrika kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter. Den iranska regimen fann – till följd av sin inkompetens och sin oförmåga att möta det arbetande folkets krav – inte någon annan utväg än att svara med brutalt våld och arrestera, döda och skada tusentals demonstranter. Bland de döda fanns även barn och ungdomar. Det har blivit känt att en islamisk så kallad revolutionär domstol beslutat att avrätta tre unga män: , och . Dessa unga män har under svår tortyr tvingats erkänna att de gjort sig skyldiga till den ”brottsliga handlingen” att ha deltagit i organiseringen av protesterna och demonstrationerna , det vill säga utgöra syndabockar för de inträffade protesterna. deltog , och i demonstrationer på Sattar i och arresterades . Det enda de gjorde sig skyldiga till var att genom att delta demonstrationerna ge uttryck för vad de ansåg om den iranska regimens politik. Den iranska regimen rubricerar detta deras ”brott” att yttra sin mening som ”fiendskap mot ” (Moharebeh). Inom parentes sagt: Förmätenheten hos den iranska regimen och dess så kallade rättsapparat saknar alla hämningar när dess företrädare betraktar sig som jämställda med . De tre unga männens så kallade ”bekännelser” sändes – som brukligt är när regimen vill rättfärdiga sina så kallade rättsliga åtgärder – i den iranska statliga televisionen. Dessa ”bekännelser” hade dock inte avgivits i samband med deras gripande utan först därefter under vilken regimen påstått att de varit ”försvunna” men i själva verket ”bearbetats” för avgivande av en för regimen passande så kallad bekännelse. Det finns för övrigt starka misstankar om att alla tre är smittade av coronavirus, efter att en av dömda, , sägs ha testats positivt. Fångar har inte tillgång till medicinsk vård eller hygienprodukter. meddelade deras advokat på Twitter att hans klienters dödsdomar bekräftats av den iranska regimens högsta domstol. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att för del och i EU-sammanhang försöka ingripa för att sätta press på den iranska regimen för att förmå den att stoppa avrättningar av människor som i likhet med , och gör bruk av sin yttrandefrihet och rätt att uttrycka sina åsikter om den regim och de villkor under vilka man lever?