frs · H7121412 · 2020-06-03 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:1412 av (M) Elitidrott som kommersiell näring har frågat mig om jag instämmer i att elitidrotten är en kommersiell verksamhet att betrakta som en näring, och om det i så fall är min uppfattning att är rätt motpart dels avseende dialogen om stödåtgärder till denna verksamhet med anledning av coronakrisen, dels avseende dialogen kring lättnader i föreskrifter och rekommendationer för att verksamheten ska kunna utövas under kontrollerade former. Låt mig först konstatera att vi fick ett viktigt besked om att vuxnas tävlingsidrottande snart kan återupptas med vissa tydliga begränsningar. För mig som idrottsminister är det också glädjande att lyfter fram ett nära samarbete med i denna process. Jag vill därefter tacka för frågan och för det engagemang för idrotten som frågeställaren uppvisar. Att en betydande del av svensk idrott utgör en viktig näring är okontroversiellt. Jag värjer mig däremot mot beskrivningen av den föreningsdrivna elitidrotten som kommersiell verksamhet och att väsentliga karakteristika för elitidrotten skulle vara väsensskilda från den ideella idrotten. Som jag redogjorde för i ett frågesvar till så har en svensk idrottsförening aldrig förvärvssyfte i sig och den får inte vara ensidigt inriktad på att bedriva vare sig elit- eller näringsverksamhet. Som en följd av att den är inkluderad i en samlad idrottsrörelse med föreningsformen som grund har elitidrotten, precis som annan idrott i , goda villkor för sin verksamhet. Det statliga och kommunala stödet till idrott kommer såväl indirekt som direkt elitidrotten till del. fördelar även statligt stöd direkt till landslagsverksamhet och tillhandahåller riktat stöd till elitidrotten inom områden som idrottsfysiologi, idrottspsykologi, idrottsmedicin och idrottsnutrition. Idrotten och framförallt de stora lagidrotternas elitverksamhet har i egenskap av allmännyttiga ideella föreningar även en omfattande skattebefrielse. Under förra mandatperioden gjordes också en lagändring som tydliggjorde att idrottens inkomster från till exempel tv-rättigheter ska undantas beskattning. Svensk idrott, inte minst föreningar med elitidrottsverksamhet, står nu inför en svår ekonomisk utmaning. Det statliga stödpaketet på syftar till att idrottsrörelsen i hela landet ska bestå och att idrottsverksamhet på alla nivåer kan klara sig igenom coronakrisen. Utöver detta riktade stöd kan idrottsrörelsen ta del av flera av de stöd som inrättats för att lindra konsekvenserna för medborgare och företag. Den svenska idrottsrörelsen utmärker sig också genom att vara ansvarstagande, samlad och demokratisk och jag bedömer att det finns ett brett samhälleligt stöd för att denna folkrörelsemodell även ska omfatta elitidrotten. medlemmar har till exempel sagt nej till förslag om att släppa kravet om föreningars röstmajoritet i idrottsaktiebolag Mot denna bakgrund ser jag som företrädare för den svenska idrottsrörelsen och min och regeringens huvudsakliga partner för dialog även i frågor rörande elitidrott. Detta i egenskap av fördelare av det statliga stödet till idrott men framförallt eftersom förbundet samlar nästan hela den organiserade idrotten i landet. Det betyder inte att har ensamrätt att företräda idrottsliga intressen och i vissa frågor som rör enskilda idrotter är det naturligt att föra dialog med berört specialidrottsförbund.